ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 417, 2005-05-31 11:30

אמנון כהן: שלום לכולם ולחברת הכנסת המציעה.

אמנון כהן: הצעה לסדר היום מחזור משכנתאות של חברת הכנסת אתי לבני.

אמנון כהן: בעקבות הריבית הנמוכה היום למשכנתאות, יש לאזרחי מדינת ישראל אופציה למחזר את המשכנתא ולזכות בריבית מאוד נמוכה.

אמנון כהן: אנחנו שומעים שטכנית זה לא פשוט כל כך, ישנן קנסות ועושים קשיים.

אמנון כהן: אם אתה עובר לבנק אחר כדי לקבל משכנתא חדשה, זאת עוד יותר בעיה.

אמנון כהן: רשות הדיבור למציעה, שבזכותה אנחנו מקיימים את הדיון.

אמנון כהן: לאחר מכן יש לי הרבה שאלות שעליהן הייתי רוצה לקבל תשובות.

אמנון כהן: עד שמגיעים לדירה, ישנם קשיים של החזר ותשלומים, ואם יש הזדמנות להחליף דירה או משכנתא למה לעשות את הקשיים האלה?

אמנון כהן: נשמע גם את הפיקוח על הבנקים, איך הוא נערך?

אמנון כהן: איך הוא אוכף?

אמנון כהן: איך הוא עושה את העבודה שלו?

אתי לבני: אני שמחה שאתה פורס את הנושא בצורה רחבה יותר.

אתי לבני: מן הראוי שכל נושא המשכנתאות והדיור יועלה בדיוני וועדת הכלכלה.

אתי לבני: בתוך כל הרפורמות, אני מבינה שעניין הדיור לא קיבל את התנופה שהוא ראוי לקבל.

אתי לבני: צפיתי בכתבה ששודרה בערוץ השני, לפני מספר שבועות, ונחשפתי למקרים הרבים שבהם אנשים רוצים למחזר את המשכנתא, לאור השינויים בריביות.

אתי לבני: אלו בדרך כלל אנשים מהשכבות הכלכליות הנמוכות מהעשירונים התחתונים.

אתי לבני: במקום לעזור להם, הבנקים מטילים עליהם קנסות ועמלות, והדבר הופך להיות ויאה דולורוזה, במקום להמקל על הנטל, כפי שצריך, לאור השינויים הכלכליים במדינת ישראל.

אתי לבני: לגבי הנושאים האחרים, אשמח להרחיב להיות שותפה לרעיונות נוספים איך לתת זריקת מרץ לשוק הדיור.

אתי לבני: אז בואו נשמע קודם מה קורה בנושא המשכנתאות.

אמנון כהן: בנושא המשכנתאות הבנו שיש עמלת פרעון מוקדם.

אמנון כהן: היינו רוצים לדעת כמה?

אמנון כהן: לפי מה נקבע?

אמנון כהן: האם לפי גודל המשכנתא?

אמנון כהן: לפי שנים?

אמנון כהן: האם זה פרטני לכל אחד?

אמנון כהן: האם צריך לנהל משא ומתן או שיש כללים ברורים וכתובים.

אמנון כהן: האם זאת עמלה רגילה או שזאת עמלה מוגזמת מידי?

אמנון כהן: איך אתם נערכים ליידע את הציבור?

אמנון כהן: זה חשוב לנו מאוד, כי אנחנו לא רואים נהירה לבנקים למחזר את המשכנתאות.

אמנון כהן: כמו שאמרה חברת הכנסת, זה היה מקל על השכבות החלשות של החברה.

אמנון כהן: בשקלים האלה שהיו חוסכים, היו יכולים לאפשר לעצמם דברים חיוניים אחרים.

אמנון כהן: איגוד הבנקים בבקשה.

דרור פלדמן: אני מבנק טפחות מזרחי.

דרור פלדמן: בתקופה האחרונה יש הרבה פניות בנושא מחזור.

דרור פלדמן: זה לא מאפיין דווקא את השכבות החלשות, אלא זה פונה לכל שכבות הציבור שמזהים את ההזדמנות להוריד את הריבית.

דרור פלדמן: נושא של מחזור הלוואות מוסדר בהוראות בנק ישראל בצורה ברורה.

דרור פלדמן: יש הוראות ברורות בנושא עמלת הפרעון.

אמנון כהן: האם ישנן הוראות ברורות שהציבור יודע אותן?

אמנון כהן: האם הוא יודע אותן רק כשהוא בא לממש או שהוא יודע מראש?

דרור פלדמן: העמלה המרכזית שעליה הציבור מלין בתהליך המחזור, זאת עמלת הפרעון המוקדם.

דרור פלדמן: עמלת הפרעון המוקדם גם נדונה בבית המשפט העליון בשנת 1993, בפסק דין בראשי, ובו בית הדין העליון עסק לעומק בסוגיה של העמלה הזאת ובצדק שבה.

דרור פלדמן: הוא מצא לנכון לומר שהעמלה היא פיצוי כלכלי לבנק כתוצאה מפרעון מוקדם של הלוואה.

דרור פלדמן: צריכים להבין - הבנקים למשכנתאות מגייסים כספים ממקור מסויים ונותנים אותם למקור אחר.

דרור פלדמן: הם מתחייבים על תשלום לתקופה מסויימת.

דרור פלדמן: אם הלקוח רוצה לסלק את ההלוואה בתנאים טובים יותר, נוצר פער שצריך לגשר עליו.

דרור פלדמן: המחוקק, ובית המשפט קיבל את ההבנה שהצורך הזה הוא צורך הגיוני, הפתרון שנתן בנק ישראל איך לתמחר הוא סביר.

אתי לבני: האם התמחור הוא לפי ההוצאה בפועל או שהוא כולל גם רווח, עלויות ותקורות?

דודו זקן: עמלת פרעון מוקדם נקבעה על ידי הנגיד בצו הבנקאות, עמלות פרעון מוקדם, שתוקן לאחרונה ב-2002.

דודו זקן: הצו הוא בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת הכספים של הכנסת.

דודו זקן: הצו קובע במפורש כמה סוגים של עמלת פרעון מוקדם: יש עמלה תפעולית שהיא 60 שקלים.

דודו זקן: הבנק לא רשאי לקחת יותר מ-60 שקלים.

דודו זקן: אגב, הנגיד קובע בצו את העמלה המקסימלית.

דודו זקן: הבנק לא יכול לקחת שקל יותר ממה שכתוב בצו.

דודו זקן: העמלה נוספת היא עמלת אי הודעה מראש.

דודו זקן: אם הלווה לא מודיע לבנק 10 ימים מראש, שהוא רוצה לפרוע את המשכנתא, זה 0.1% מהיתרה.

דודו זקן: אם הוא מודיע 10 ימים קודם אז אין עמלה.

דודו זקן: אגב, לפני 2002 זה היה 45 יום ו-1%.

דודו זקן: עמלה שלישית: אם הוא משלם בין 1 ל-15 לחודש או בין ה-15 ל-30 וזה מדד של חצי חודש על היתרה.

דודו זקן: אם אתה משלם אחרי ה-15 לחודש, אתה מאפס את המרכיב הזה והמרכיב הזה לא קיים.

דודו זקן: זה רק בהלוואות צמודות למדד.

דודו זקן: הסוג העיקרי של הלוואת הפרעון המוקדם היא עמלת ההיוון: לוקחים את התזרים של כל ההלוואה, התזרים העתידי, ומהוונים אותו לפי הריבית המקורית של ההלוואה.

דודו זקן: מקבלים את היתרה של ההלוואה.

דודו זקן: עושים את אותו תרגיל על ריבית השוק.

דודו זקן: ההפרש ביניהן זאת העמלה.

דודו זקן: זאת דרך חישוב שהיא קבועה.

דודו זקן: לשאלתך, הצו קובע לבנק שהוא צריך לתת ללקוח, בעת לקיחת ההלוואה, דף הסבר לגבי פרעון מוקדם.

דודו זקן: הוא צריך לתת דוגמאות שימחישו ללווה את שיעור עמלת הפרעון המוקדם כפונקציה של הזמן שנותר וכפונקציה של הפרשי הריבית.

אמנון כהן: אני לקוח אתה בנק.

אמנון כהן: יש לי יתרה 200 אלף שקל לעוד עשר שנים ואני רוצה לפרוע עוד 10 ימים.

דרור פלדמן: עכשיו בודקים את הריבית שיש לך בהסכם.

דרור פלדמן: נניח שיש לך הלוואה של 4.9%.

דרור פלדמן: מנגד משווים עמלה ממוצעת שמפרסם בנק ישראל.

דרור פלדמן: זה תלוי בתופת הפרעון, היא יכולה לנוע בין 4% ל-4.6%.

דרור פלדמן: הריבית להלוואות עד 5 שנים שונה מהריבית על הלוואות שבין 5 שנים ל-10 שנים.

דרור פלדמן: אנחנו מפרסמים טבלה באינטרנט.

דרור פלדמן: אם נותרו לך עוד 10 שנים אז הולכים לתקופה של 10 שנים בטבלה כדי לקחת את הריבית הרלוונטית.

דרור פלדמן: עכשיו יש לך ריבית 4.9% ויש לך ריבית אחרת שהיא השוואתית.

דרור פלדמן: עכשיו עושים את אותו התהליך על ההפרש ביניהן.

דרור פלדמן: מהוונים את התזרים שנובע מה-4.9% שהבנק היה מקבל, מהוונים את ההפרש, וזאת עמלת ההיוון.

דרור פלדמן: זה בעצם בא לשקף את הפער בין מה שהבנק היה מקבל על פי הריבית 4.9% שלך.

דרור פלדמן: ככל שההפרש גדול יותר ותקופת ההלוואה גדולה יותר, הסכום יהיה גבוה יותר.

אתי לבני: על איזה סדר גודל מדובר.

אתי לבני: קח מיליון שקל, קח חצי אחוז ירידה ל-20 שנה.

דודו זקן: אם אני אשב אל אקסל אתן לך תשובה מדוייקת.

דודו זקן: זה תלוי בכמה זמן נשאר לפרעון וזה תלוי גם בהפרשי הריביות.

דודו זקן: אני צריך לשבת במחשב ולראות.

אתי לבני: כמה זה אצל רוב הלווים?

דרור פלדמן: זה יכול להגיע למאות שקלים, לאלפי שקלים וגם לעשרות אלפי שקלים בהלוואות גדולות.

דרור פלדמן: אם לקוח לקח הלוואה ב-7% בריבית קבועה ורוצה להיום למחזר את ההלוואה.

דרור פלדמן: במצב הריביות כיום יש פער גדול.

דרור פלדמן: מן הסתם שאם הוא לקח ב-7% בנקודת זמן מאוד חריגה, אז הפער גדול.

דרור פלדמן: יכול להיות לקוח שלקח חודשיים אחריו ב-5%.

אתי לבני: כשבא לקוח להתייעץ אתם נותנים לו את הלוחות האלה?

אתי לבני: כמה יעלה ההחזר?

דודו זקן: כשלקוח בא לקחת משכנתא הם חייבים לתת לו דוגמאות שימחישו לו את הפער הזה בשקלים.

דודו זקן: חייבים לתת לו דוגמאות.

אתי לבני: האם יש לכם פרה-רולינג של הדברים האלה?

אמנון כהן: האם יש הבדל בין ריבית קבועה לריבית משתנה?

דודו זקן: אם הריבית משתנה בתדירות של שנה ומטה, דהיינו כל חצי שנה או כל שנה, אין עמלת היוון.

דודו זקן: אם היא משתנה בתדירות קטנה יותר, פעם בשנתיים, שלוש או חמש שנים, עושים את אותו טריק עד למועד שינוי הריבית.

דודו זקן: כלומר, העמלה מן הסתם קטנה יותר.

דודו זקן: יתר הדברים קבועים.

דודו זקן: אני רוצה להתייחס לדברים הטכנים ולמידע שהם לא פחות חשובים.

דודו זקן: נושא עמלת פרעון עמלה קבוע בחקיקה.

דודו זקן: יש נושאים אחרים שהמפקח על הבנקים מתייחס אליהם.

דודו זקן: אנחנו גם בשלבים של הסדרה.

דודו זקן: זה מחולק לשניים: מידע – להגביר את המודעות של הלקוחות ואת המידע שבידיהם, האם כדאי להם לעשות את אותו פרעון מוקדם.

דודו זקן: אגב, באותה כתבה בערוץ שתיים, הראו דוגמאות שלמרות עמלת הפרעון המוקדם, עדיין כדאי.

דודו זקן: אז צריך להגביר את הגילוי לציבור והשני להסיר חסמים טכנים.

דודו זקן: אני יכול לומר בשם המפקח על הבנקים שאם ניתקל בחסמים טכנים או בירוקרטים שהבנקים עושים בנושא של מעבר מבנק לבנק או פרעון מוקדם אנחנו נטפל בהם ביד קשה.

דודו זקן: יש לנו כלים לטפל בבנק, יש לנו יחידה לפניות הציבור.

דודו זקן: אנחנו מטפלים באלפי פניות כל שנה.

אמנון כהן: מה הסנקציה שתוכלו להפעיל כנגד אותו בנק שעושה צרות לאזרחים שרוצים לעבור מבנק לבנק.

דודו זקן: בתלונות ספציפיות נטפל באופן ספציפי.

דודו זקן: דבר שני אנחנו יכולים לחייב את הבנק לשנות אצלו הליכים.

דודו זקן: אם נראה הליכים פגומים אצל בנק, אנחנו נחייב אותו לשנות את ההליכים.

ברכה ארג'ואני: יש הרבה תלונות על בנק משכן.

אמנון כהן: הוועדה הזאת שהתכנסה ואתם שותפים - - -

דודו זקן: אנחנו לא שותפים איתם.

דודו זקן: אנחנו שותפים עם עצמנו.

דודו זקן: יש בנקים ויש פיקוח על הבנקים.

דודו זקן: אנחנו כופים עליהם הסדרה שהם לא אוהבים.

אמנון כהן: את זה אני יודע.

אמנון כהן: יש צוות הפועל לטיפול בכשלים בתחום המשכנתאות.

אמנון כהן: זה צוות פנימי של הפיקוח על הבנק.

אמנון כהן: הם נפגשים בימים אלה עם בנק ישראל והם הגישו הצעות לתיקון בענף, בין השאר הצוות הציע להעניק תו תקן למשכנתא בריבית צמודה קבועה למדד.

אמנון כהן: על פי הצעת התקן, יאפשרו לגרור את המשכנתא או למכור נכס בתוספת משכנתא.

אמנון כהן: יש להם הצעות ממש טובות.

אמנון כהן: ריבית הפיגורים במשכנתא הזאת לא תעלה על 50% מהריבית על המשכנתא הרגילה.

אמנון כהן: האם ביכולת

אמנון כהן: כם לעשות את זה בתקנות שלכם?

אמנון כהן: לא שמעתי שמישהו התייחס אליהם.

דודו זקן: זה נושא אחר לגמרי.

דודו זקן: הצוות ישב גם איתנו, אני מניח שהוא ישב עם אחרים.

דודו זקן: חלק מההצעות נבחנות.

דודו זקן: אני לא מטפל בהן באופן אישי, לכן אני לא יודע.

דודו זקן: למיטב ידיעתי זה לא צוות משותף איתנו.

דודו זקן: אני גם חושב שחלק מההמלצות שלהם בסדר.

אמנון כהן: כמחוקק אני שואל: האם ביכולת

אמנון כהן: כם לעשות את זה בתקנות שלכם כאחראים לפיקוח על הבנקים.

אמנון כהן: אם תגידו שקשה לכם, אז אנחנו יכולים לקבל פה חוקים, לחוקק חקיקה ולאלץ אתכם לעשות את הדברים האלה?

דודו זקן: לא צריך לאלץ אותנו.

דודו זקן: אחד מהדברים שאמרת הם בידיים שלכם או בידיים של משרד האוצר.

דודו זקן: למשל, צו הריבית – ריבית הפיגורים.

דודו זקן: אבל לעשות תו תקן למשכנתא זה יותר קשה.

אמנון כהן: יש שם דברים טובים, אולי לא הכל, אבל צריך לראות מה מתאים למדינת ישראל.

אמנון כהן: לפעמים צריך לשנות דברים ומה שטוב צריך לקחת.

מוטי לחמי: הוראות בנק ישראל מחייבות את הבנקים בגילוי נאות כלפי הלקוחות.

מוטי לחמי: ולכן בכל פניה של לקוח לפרעון הלוואה, הבנק מחוייב למסור לו בית טופס גילוי נאות מאוד מפורט עם דוגמאות המפרט את כל מה שפורט פה.

מוטי לחמי: כמובן שבכל פניה של לקוח אנחנו מוסרים לו את יתרת הלוואה ומהו מרכיב הפרעון המוקדם.

אמנון כהן: נאמר כאן שיש הרבה תלונות על בנק הפועלים.

מוטי לחמי: קשה לי להתייחס לתלונות.

מוטי לחמי: כשמדברים על פרעון מוקדם אין פה תהליך כמו של העברת חשבון מבנק לבנק.

מוטי לחמי: אדם יכול לתת שיק ולסגור את ההלוואות שלו.

לאה ורון: כמה אנשים פנו אליכם בחודש מאי?

מוטי לחמי: אין לי כאן נתונים.

מוטי לחמי: יש כאלה שמבצעים בתוך הבנק ויש כאלה שמבצעים בין הבנקים.

ברכה ארג'וני: אני יושבת ראש ארגון לזכויות הדיור.

ברכה ארג'וני: רציתי לשאול: כשלקוח בא ומבקש את מחזור המשכנתא, גם הוא צריך לשלם 189 שקלים, או רק כשהוא מבקש להגיע לוועדה הבין-משרדית?

ברכה ארג'וני: ישנם שני סוגים של מחזור.

ברכה ארג'וני: יש מחזור שפונה לוועדה הבין-משרדית כדי שיעשו לך פריסה או שיורידו לך את הריבית.

דרור פלדמן: היינו בדיון אחר שעסק במקרה שבו לקוחות מתקשים לשלם את המשכנתא והם רוצים פריסה שונה של המשכנתא.

דרור פלדמן: משרד האוצר הקים ועדת חריגים שמטפלת באוכלוסיה שפונה ומנסה להקל עליהם.

דרור פלדמן: לצורך הפניה לוועדה יש 189 שקלים עמלת חקירה.

דרור פלדמן: לקוח שפונה אלינו בבקשה למחזור לא מבקשים את הסכום הזה.

לאה ורון: האם בשלב הפרה-רולינג הבנקים גובים מהלקוח עמלה כלשהי?

דרור פלדמן: לא.

מוטי לחמי: הלקוח יכול להיכנס לאתר האינטרנט ולהוציא את היתרה שלו.

מוטי לחמי: יש אפשרות להוציא מדיע גם בבנקטים.

מוטי לחמי: הבירור לא עולה כסף.

ברכה ארג'ואני: למה אנשים הולכים לעשות מיחזור של המשכנתא?

ברכה ארג'ואני: כי קשה להם לעמוד בתשלומים.

אמנון כהן: לא תמיד.

אמנון כהן: יש שני סוגים: יש מחזור שאומר – קניתי דירה לפני 4-5 שנים, הריבית במשק היתה גבוהה ולקחתי משכנתא ב-7% ריבית.

אמנון כהן: ראיתי שהיום מציעים ריבית ב-2.9%.

אמנון כהן: לכן חודש בחודשו אני משלם יותר וגם הסכום הכולל אני משלם יותר.

אמנון כהן: כדאי לי היום לבוא לבנק ולומר שיש לי עוד 10 שנים ואני רוצה לחסל את החוב הזה וללכת לבנק אחר ולקחת בריבית של היום.

אמנון כהן: אפשר לשאול למה יש בנקים שנותנים 2.9% ויש בנקים שמבקשים 3.5%?

אמנון כהן: למה אין הסדרה?

אמנון כהן: למה זה כמו שוק?

אמנון כהן: בנק לא צריך להיות כמו שוק.

דרור פלדמן: יש שוק חופשי.

אמנון כהן: אם אדם לקח משכנתא לפני 5 שנים, קנה דירת 3 חדרים ועכשיו הוא רוצה לקנות דירת 4 חדרים.

אמנון כהן: הוא רוצה להגדיל את המשכנתא ובאותה הזדמנות להקטין את הריבית.

אמנון כהן: גם זה יכול להיות מחזור.

אמנון כהן: יכול להיות גם מצב, כמו שאת מתארת: אדם לקח משכנתא, אחרי 10 שנים פיטרו אותו מהעבודה.

אמנון כהן: הוא שילם כל פעם 2,500 ש"ח והיום הוא לא יכול לעמוד בזה.

אמנון כהן: יש אנשים שפחדו להגיע לבנק, לא שילמו 3 חודשים, ואז מקבלים מכתב מעורך דין.

ברכה ארג'ואני: אם הוא רוצה להגיע לוועדה הבין-משרדית הוא צריך לשלם 190 שקלים.

אמנון כהן: עוד לפני הוועדה, עורך הדין שולח לו לשלם את כל הסכום שנותר עד תום ההלוואה.

אמנון כהן: פתאום הוא מקבל לשלם 50,000 שקלים.

אמנון כהן: זאת בעיה אחרת.

ברכה ארג'ואני: זה גם סוג של מחזור: אם הוא פונה לוועדה הבין-משרדית ומבקש להקל עליו את נושא הריביות, הפיגורים והמדדים.

ברכה ארג'ואני: יש כמה בעיות בעניין זה: כדי שאגיע לוועדה שתדון בבקשה שלי להקלה אני צריכה לשלם 190 שקלים ואם אין לי את הכסף הזה אז הבקשה שלי לא תעלה לדיון בוועדה הבין-משרדית.

ברכה ארג'ואני: למה אני צריכה לשלם על זה שהבנק לא רוצה להאמין לי?

ברכה ארג'ואני: למה אני צריכה לשלם לחוקר הזה?

לאה ורון: תסביר בבקשה מהי הוועדה הבין-משרדית?

לאה ורון: למה היא נועדה?

לאה ורון: מי הפונים?

לאה ורון: איך מתנהל התהליך?

גרמן קונסטנטינובסקי: אני עוזר סגן בכיר לחשב ואני גם משמש כיושב-ראש הוועדה הבין-משרדית.

גרמן קונסטנטינובסקי: הוועדה הוקמה מכוח חוק הלוואות לדיור.

גרמן קונסטנטינובסקי: סעיף 5(א) מדבר על קיום אותה ועדה.

גרמן קונסטנטינובסקי: הוועדה נועדה לעזור לאנשים המתקשים בהחזרי המשכנתא, לאו דווקא אם הם מפגרים.

גרמן קונסטנטינובסקי: כל אזרח במדינת ישראל שיש לו הלוואה תקציבית, זכאי לגשת לאותה ועדה.

גרמן קונסטנטינובסקי: בוועדה שלושה נציגים: נציג האוצר, נציג משרד השיכון ונציג הבנק.

גרמן קונסטנטינובסקי: נציג הבנק שממנו ניטלה המשכנתא מכין את כל החומר ואת כל המסמכים הנדרשים ונקבע דיון.

גרמן קונסטנטינובסקי: יש נוהל מסודר מה צריך להיות החומר שצריך להיות מוצג לוועדה.

גרמן קונסטנטינובסקי: על מנת שהוועדה תוכל לקבל החלטות בהתאם לנתונים האמיתיים, צריכים להיות לה נתונים אמיתיים לגבי הלקוח.

גרמן קונסטנטינובסקי: יכול להיות שאותו לקוח חושב שהוא מסכן ובעיני הוועדה הוא מיליונר.

גרמן קונסטנטינובסקי: בשביל זה נועדה החקירה.

גרמן קונסטנטינובסקי: החקירה עולה כסף כי החוקר הפרטי לא יעבוד בחינם.

גרמן קונסטנטינובסקי: אוצר המדינה לא יכול לשלם בגין החקירה הזאת, הסיבה העיקרית היא שאם זה יהיה בחינם כל עם ישראל יבוא ויהיו לנו 5 מיליון תביעות.

גרמן קונסטנטינובסקי: אף פעם זה לא היה בחינם.

גרמן קונסטנטינובסקי: עד לפני 4 שנים החקירות היו על חשבון הבנק, החקירות עלו 700-800 שקלים והבנק השית את זה על הלקוחות.

גרמן קונסטנטינובסקי: משרד השיכון אמר שהדבר הזה לא יעלה על הדעת, עשה מכרז והמחיר ירד מ-700-800 שקל ל-189 שקל.

גרמן קונסטנטינובסקי: הוועדה יכולה לקבל כל החלטה לגבי כספי הבנק והאוצר, כמובן שלנציג האוצר יש השפעה מסויימת על נציג הבנק אבל הוא לא יכול להכריח אותו לעשות בכספי הבנק כראות עיניו.

גרמן קונסטנטינובסקי: כמובן שבכספי האוצר הוא יכול להגיע לכל החלטה כולל מחיקת היתרה.

אמנון כהן: בדרך כלל הבקשה לפריסה של יותר שנים בלי פגיעה בסכום או בריבית?

גרמן קונסטנטינובסקי: אם גיל הלקוח מאפשר, הוא לא בן 70, והתנאים הסביבתיים מאפשרים, בד"כ אין בעיה לעשות פריסה מעבר לתקופה.

גרמן קונסטנטינובסקי: כשרואים שיש מצב סוציואקונומי ממש קשה, אני, כיושב-ראש הוועדה, מנסה להשפיע על הבנק עד כמה שאני יכול.

גרמן קונסטנטינובסקי: לפעמים הבנק מוריד ריביות ללא קנסות והוא פורס הלוואה באותה ריבית או משאיר את ההלוואה ללא ריביות.

אתי לבני: יש מקרים שדוחים החזר הלוואה?

גרמן קונסטנטינובסקי: יש מקרים שנותנים גרייס – מספר חודשים.

גרמן קונסטנטינובסקי: זה נותנים במקרים שרואים שהבעיה היא זמנית.

ברכה ארג'ואני: כשהאדם פונה לוועדה הוא מצרף את כל המסמכים הרלוונטים המקוריים כדי לתמוך במצב שלו.

ברכה ארג'ואני: אם האדם במצוקה אמיתית, איך יכול להיות שהם לא יעלו את התיק שלו לוועדה הבין-משרדית, אם הוא לא ישלם את ה-190 שקל.

ברכה ארג'ואני: הרי הוא במצוקה.

ברכה ארג'ואני: למה הוא צריך לשלם לחוקר פרטי?

ברכה ארג'ואני: בנוסף, אם יש לי טלוויזיה גדולה וקניתי אותה לפני 5 שנים ואז המצב שלי היה טוב.

ברכה ארג'ואני: גם אם אני אמכור את הטלוויזיה לא אוכל לשלם את המשכנתא.

ברכה ארג'ואני: מה שיש לי בבית כרגע זה לא קנה מידה.

ברכה ארג'ואני: צריך לפטור את האנשים מהנטל של התשלום ושזאת לא תהיה עילה לא לפנות לוועדה הבין-משרדית.

גרמן קונסטנטינובסקי: הוועדה לא מסתכלת בגדול האם יש או אין טלוויזיה.

גרמן קונסטנטינובסקי: הוועדה מסתכלת על המצב הכללי.

גרמן קונסטנטינובסקי: בדרך כלל החוקר רושם: "מנהלים רמת חיים סבירה".

גרמן קונסטנטינובסקי: או "מנהלים רמת חיים במצוקה או רמת חיים נמוכה מאוד".

גרמן קונסטנטינובסקי: זאת ההתייחסות.

גרמן קונסטנטינובסקי: אתמול היה דיון בוועדת הקליטה ויושבת ראש הוועדה הנחתה אותנו להגיע להסדר עם הבנקים על כך שה-200 שקלים האלו יכנסו לתוך חשבון ההלוואה ויפרסו אותם בתשלומים או שבחודש חודשיים הראשונים ישלמו את העלות.

גרמן קונסטנטינובסקי: הגענו כבר להסדר עם שני בנקים, נשאר לנו בנק שלישי גדול ואחרים כבר יקבלו את הגזרה.

יוכי יהל: רציתי לדעת לדעת כמה שנים בממוצע מוסיפים לפריסת המשכנתא?

גרמן קונסטנטינובסקי: לא מחשבים כזה ממוצע.

גרמן קונסטנטינובסקי: כל מקרה לגופו.

גרמן קונסטנטינובסקי: זה מקסימום 30 שנה וזה במקרים מאוד חריגים.

גרמן קונסטנטינובסקי: ומבחינת הלקוח זה לא כדאי בגלל הריבית.

יאיר צבאג: לגבי ה-189 שקלים, אנחנו אף פעם לא גבינו את זה.

יאיר צבאג: סליחה, גבינו את זה מהלקוח ישירות.

יאיר צבאג: חייבנו את חשבון הלקוח ב הוראת הקבע הראשונה ועל ידי כך איפשרנו לו באופן מיידי ללכת לוועדה בלי שהוא יעביר את ה- 189 שקלים.

יאיר צבאג: א בינו את זה מהלקוח ישירות.

יאיר צבאג: א גבינו את זה.

יאיר צבאג: המשכנתאזרהו או שבחודש חודשיים הראשונים ישלמו את העלות.

יאיר צבאג: ה-190 שקל.

יאיר צבאג: ום.

יאיר צבאג: פורט פה.

יאיר צבאג: _______

לאה ורון: מה אתם עושים בעניין של מחזור משכנתאות?

לאה ורון: איך אתם מקבלים על הלקוחות.

אמנון כהן: אם הוא נשאר באותו בנק זה סיפור אחד - - -

יאיר צבאג: לא, יש פיקוח על הבנקים.

יאיר צבאג: היום יש מודעות גדולה.

יאיר צבאג: אנחנו מעריכים שפונים כ-1% אחוז.

יאיר צבאג: מדובר על 700,000 משכנתאות ואם מגיעים 1% לחודש זאת כמות אדירה.

יאיר צבאג: יש כאלה שמגיעים, ואחרי שהם רואים את עמלת הפרעון הגבוהה הם מוותרים.

יאיר צבאג: כל לקוח צריך לעשות את החשבון לעצמו.

יאיר צבאג: אם לקוח חושב שאם יש לו עוד 15 שנים לפרעון הלוואה ויש לו מקור החזר בעוד 5 שנים להלוואה הזאת, והיום הוא משלם עמלת פרעון מוקדם, הוא למעשה מפסיד.

יאיר צבאג: מכיוון שעל אותה הלוואה ישלם את התשלומים רק בעוד 5 שנים, והוא ישלם אותם ממקורות עצמיים שלו והוא לא יודע מה תהיה הריבית.

יאיר צבאג: כל אחד עושה את החשבון שלו.

יאיר צבאג: נכון שיש לחץ על המערכת הבנקאית מבחינה זאת.

יאיר צבאג: על מנת לעזור ללקוחות פנינו גם למפקח על הבנקים ובימים שאין פיצול בבנק אנחנו מזמינים לקוחות לשעות שהן לא שעות קבלה של הבנק ובאים לסגור את התיק.

דרור פרלמן: גם אנחנו בבנק המזרחי מקבלים הרבה מאוד פניות.

דרור פרלמן: אנחנו עושים כל מאמץ לתת את השרות הטוב ביותר.

דרור פרלמן: אנחנו לא מערימים קשיים, להפך.

דרור פרלמן: הריביות הן תחרויות, אנחנו רוצים לקחת את הלקוחות של מר צבאג אלינו והוא רוצה לקחת את הלקוחות שלנו אליו, כך שהלקוח מקבל את השרות הטוב ביותר.

לאה ורון: ישנם מצבים שאתם מפחיתים את הריביות מבלי למחזר את המשכנתא מפני שהלקוח אומר שהוא יילך לבנק אחר?

דרור פרלמן: זה בדיוק מחזור.

דרור פרלמן: יש לנו הרבה מאוד לקוחות כאלה ועליהם חלים כל הכללים של המחזור, אין הבדל.

דרור פרלמן: הוא מסלק את ההלוואה ולוקח הלוואה אחרת.

משה כחלון: אתה לא מכיר אותי, אבל אני משבח את מנכ"ל בנק לאומי למשכנתאות.

משה כחלון: אני מתעסק הרבה בחלק הפרטני של העניין.

משה כחלון: לפני שבוע הצעת החוק שלי למחזור משכנתאות הגיע לפרקה והייתי צריך לשבת עם האוצר וקיבלתי נתונים מהאוצר לגבי הוועדה הבין-משרדית, והם כמעט משכנעים אותי לרדת מהצעת החוק.

משה כחלון: הצעת החוק שלי היא לגבי התקופה של הגרייס, פחות או יותר אותם דברים.

משה כחלון: משרד האוצר לקח אותה ברצינות, אבל הוא טוען שיש ועדה בין-משרדית.

משה כחלון: לשאלה שלי כמה אנשים הגיעו להסדר איתם והמשיכו את המגורים או הסתדרו בצורה כלשהי, הם אמרו שכמעט 95%.

משה כחלון: עוד דבר מעודד ששמעתי שם הוא, שכל אדם שמקבל מכתב על פיגור במשכנתא יש בטופס שורה שאומרת לו שהוא יכול לפנות לוועדה הבין משרדית.

משה כחלון: הייתי רוצה שזה יהיה באותיות הכי גדולות שאפשר כי אנשים לא מכירים את הזכויות האלה.

משה כחלון: זה דבר חשוב.

משה כחלון: צריך לנסות להבליט את זה יותר.

משה כחלון: אני מוכן גם לוותר על הצעת החוק שלי.

משה כחלון: לגבי הצעת החוק שלי, הנושא הזה בעייתי וכאוב.

משה כחלון: חשבתי שצריך לטפל בו.

משה כחלון: אני כמעט ומשתכנע שהוועדות הבין משרדיות עושות את העבודה שלהם ונותנות פתרון.

משה כחלון: אולי לא מספיק, גם הם אמרו שזה לא מספיק.

משה כחלון: צריך לנסות לשפר את העניין הזה של הוועדות הבין-משרדיות.

משה כחלון: חשוב לי לומר שיש אטימות אצל הבנקים.

משה כחלון: מר צבאג לא ידעתי שאתה פה.

משה כחלון: באמת יישר כוח.

משה כחלון: אני לא מכיר אותך ולא נפגשתי אותך מעולם.

משה כחלון: אני פונה לכל הבנקים כי כל יום אנשים באים עם צרות.

משה כחלון: כולל זמרת מפורסמת שביקשה לפתור לה את הבעיה.

משה כחלון: אני באמת רוצה לשבח אותך על זה ויישר כוח.

אתי לבני: אני העליתי לדיון מהיר את הנושא של מחזור משכנתאות.

משה כחלון: אני רק הייתי רוצה לדעת כמה הסדרים נמנעו בגלל שכר הטרחה של עורכי-הדין?

עבד-אלמאלכ דהאמשה: היושב ראש דיבר על צרות.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אני בא ממגזר שאין משכנתאות ואין בעיות.

אמנון כהן: אתה לא צריך משכנתא, אתה לוקח שטח, מתלבש עליו ובונה, לא צריך כלום.

אמנון כהן: לא צריך אישור ולא צריך שום דבר.

אמנון כהן: באמצע כביש, במקום של בית ספר, טיפת חלב.

אמנון כהן: אתה בונה וזהו.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: גם הורסים את הבתים, מנשלים את התושבים ואנחנו אשמים.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: אתה הורס את הבית, מנשל אותי ואני אשם.

אתי לבני: אני אגיש דיון מהיר בנושא הזה בשבוע הבא.

אתי לבני: אני רוצה לומר רק מילה אחת בנושא המחזור.

אתי לבני: אני לוקחת את ההמלצות של הצוות הנכבד בראשות פרופסור אקשטיין ולב-ארי ועזרא סדן.

אתי לבני: הם אומרים: "בישראל קשה למחזר משכנתאות, אין מספיק מודעות לכך, לכן על בנק ישראל לפעול להגברת המודעות ולהקלה על תהליך מחזור המשכנתא".

אתי לבני: אז קדימה.

אתי לבני: תודה רבה.

משה כחלון: רציתי לדעת האם יש תשובה לנציגי הבנקים לגבי שכר הטרחה שגובים עורכי הדין.

משה כחלון: אני לא נכנס לכיסים של אף אחד ולא לפרנסה של אף אחד אבל לא פעם אני שומע מאנשים שקשה להם להגיע להסדרים עם הבנקים בגלל גובה שכר הטרחה.

ברכה רג'ואני: זה הגיע למשל ל-16,000 שקלים.

משה כחלון: הייתי מבקש לבדוק אפשרות אחת, שהבנק יספוג את זה.

ברכה רגו'אני: גם את זה אפשר למנוע.

ברכה רגו'אני: ברגע שהבנק רואה שהוראת הקבע של הלקוח לא מכובדת, שיקרא לו מייד וינסה לעשות בירור.

אמנון כהן: הוא פוחד להגיע כי אין לו כסף.

ברכה רגו'אני: רק בבנק טפחות זה קורה.

ברכה רגו'אני: זה לא קורה בשאר הבנקים.

ברכה רגו'אני: בבנק טפחות עובדים מצויין, יש לי למעלה מ-5,000 פניות, אבל שאר הבנקים לא עושים את זה.

גרמן קונסטנטינובסקי: משרד האוצר נתן את הדעת לכך לפני מספר שנים והוא מעמיד הלוואה מכספי האוצר לפריסת שכר הטרחה והבנק מעמיד את זה מהפקדון של האוצר, בתנאים מסויימים כמובן.

גרמן קונסטנטינובסקי: זה תלוי כמובן בגובה שכר הטרחה.

גרמן קונסטנטינובסקי: אני לא זוכר את המספרים.

איוב קרא: לדעתי הוצאות נלוות לעורכי דין צריכות להיות על חשבון הבנק ולא על חשבון הלקוח.

איוב קרא: ממילא הם מקבלים ריביות.

איוב קרא: הבנק צריך לממן את זה ולא הלקוח.

עבד-אלמאלכ דהאמשה: הצד היחידי שמרוויח זה הבנק.

אמנון כהן: הבנק חייב להרוויח כל הזמן, עיננו לא צרה.

אמנון כהן: תודה רבה על ההשתתפות.

אמנון כהן: אני נועל את הישיבה.

רחל אייל: אני חושבת שמחובתו של המחוקק לעמוד לטובת האזרחים.

רחל אייל: אם המחוקק היה עומד עם הכוח שלו לטובת האזרח, ויש לו אפשרות לעשות את זה, ולא למרוח את הדברים.

רחל אייל: אין כזה דבר גוף שבאמת ייצג את האזרחים.

רחל אייל: אנשים צריכים תשובות לבעיות שלהם.

אמנון כהן: נעשה עוד דיונים בנושאים האלה.

אמנון כהן: אלה הנושאים הכי כאובים של החברה הישראלית.