ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 239, 2004-07-19 09:30

שלום שמחון: בוקר טוב לכולם.

שלום שמחון: על סדר היום הצעת חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון - הקמת תחנת שידור מחוץ לתחום אזור הזכיון), התשס"ג-2003, של חבר הכנסת איוב קרא.

שלום שמחון: לאחר מכן נעבור להצעת חוק איסור שידורים שלא כדין (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, וכן הצעת חוק לתיקון פקודת הטלגרף האלחוטי - שאליה רק נתייחס - של חבר הכנסת רוני בריזון.

שלום שמחון: בהנחה - כפי שמסר לי המציע - שהולך להיות פה משהו טכני לחלוטין, אנחנו מתחילים עם הנושא הזה, משום שאם לא - אני מפסיק את זה בעוד חצי שעה.

שלום שמחון: איוב קרא: בסדר.

שלום שמחון: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אורחים נכבדים.

שלום שמחון: הצעת החוק באה לאפשר לזכיינים שיש להם בעיה בהצבת תורן, אנטנה, או משדר, באזור הזכיון, לנסות לפתור את הבעיה בסטיה של עד חמישה קילומטר מאזור הזכיון - ראשית, כדי להביא למצב של שידורים יותר טובים, ושנית - כדי אולי להוזיל עלויות, דבר שיכול לפעמים לפתור בעיה כזאת בסוגיה כל כך פשוטה.

שלום שמחון: אין הכוונה פה לפגוע, חלילה, בשידורים או בזכיינים אחרים, או בעצם לפלוש לתחומו של מישהו.

שלום שמחון: זהו תיקון טכני - מדובר בסעיף 74 לחוק הרשות השנייה, שמגביל את הזכיין - להקים תורן, או משדר, או כל דבר שלא בתחום הזכיון שלו.

שלום שמחון: היו"ר שלום שמחון:

לאה ורון: חשש מקרינה.

לאה ורון: היו"ר שלום שמחון: מכל מיני חששות - בין היתר, קרינה - הוא ביקש להעביר את האנטנות נדמה לי לאזור של בן-בסט - - קריאה: נכון.

לאה ורון: היו"ר שלום שמחון: - - ואמרו שזה לא ניתן.

לאה ורון: האם זה עונה על כך?

לאה ורון: אורי אולניק: כן.

לאה ורון: דוד בן-בסט: אין לכך כל קשר, פה לא מדובר בבזק.

לאה ורון: בנושא של בזק אנחנו התנגדנו.

לאה ורון: איוב קרא: זו יכולה להיות סיטואציה דומה גם בסוגיה הזאת.

לאה ורון: לכן, אנחנו בעצם נותנים גמישות מסוימת, ואני מוכן גם לשקול - לקראת הקריאה השנייה והשלישית – לגבי אזורים שבהם הסטיה הזאת זה דבר משמעותי, באזורים מאוד צפופים.

לאה ורון: נאמר באזור הנגב שהוא אזור גדול מאוד, סטייה כזאת לא מרגישים אותה ואין בעיה כזאת, אבל באזורים שהם יותר צפופים אפשר לשקול שזה יהיה באישור שר, במקרה הזה השר הממונה.

לאה ורון: זה לקראת הקריאה השנייה והשלישית, אבל בהקשר לתיקון הטכני הזה, אני לא חושב שצריכה להיות בעיה.

לאה ורון: היו"ר שלום שמחון: מנכ"ל משרד התקשורת, בבקשה.

לאה ורון: תתייחס גם למה שאני העליתי.

לאה ורון: אורי אולניק: בעיקרון, אנחנו תומכים בהצעת החוק.

לאה ורון: מכתב ששלח שר התקשורת למזכיר הממשלה מציין שהשר תומך בהצעת החוק.

לאה ורון: הוא רק מבקש שהשיקול המרכזי לכך שהשר יתן את האישור לכך שאנטנה תוצב שלא באזור הזכיון של בעל זכיון יהיה בהתחשב בין היתר בתנאי התפשטות הגלים.

לאה ורון: דהיינו, שהשיקול המרכזי לאישור כזה יהיה השיקול של נושא הספקטרום ולא שיקולים אחרים.

לאה ורון: בעיקרון, אנחנו חושבים שהצעת החוק באה לתקן איזשהו עיוות מסוים שיש היום במבנה החקיקה.

לאה ורון: צריך לאפשר יותר גמישות.

לאה ורון: במקרים מסוימים נכון שאנטנה תוצב מחוץ לאזור הזכיון, ובלבד שאחר-כך אתה יודע שתנאי הקליטה של אותה תחנה יהיו טובים יותר.

לאה ורון: היו"ר שלום שמחון: בעצם, אם היא מוצבת מחוץ לאזור הזכיון - היא גם יכולה לשדר לאזור אחר.

לאה ורון: אורי אולניק: או שכן, או שלא.

לאה ורון: הנושא של כיוון השידור תלוי לאיזה כיוון אתה ממקם את המשדר.

לאה ורון: פעמים רבות אתה יכול נניח להיות בקצה אזור זכיון מסוים, וכעת השאלה לאן המשדר מכוון.

לאה ורון: היו"ר שלום שמחון: אני יכול להגיד: אל תשדרי לראש העין, אבל תשדרי לגבעתיים.

לאה ורון: אורי אולניק: נכון.

לאה ורון: משה גלילי: יש מושג שנקרא "אנטנה כיוונית".

אורי אולניק: אני לא אומר בהכרח שכל אנטנה - יבואו ויגידו בדיוק איפה היא תהיה, אבל אפשרות כזאת בהחלט קיימת.

אורי אולניק: היו"ר שלום שמחון: האם האנטנות והמשדר פולטים קרינה?

אורי אולניק: לאה ורון: אני רוצה להעיר שאנחנו הזמנו את נציגי המשרד לאיכות הסביבה, והם לא מצאו לנכון להגיע.

אורי אולניק: לכן, מנכ"ל משרד התקשורת נדרש להשיב על השאלה.

אורי אולניק: אורי אולניק: אני לא מופקד על נושא קרינה, אבל אני לא רואה איך הצעת החוק הזאת קשורה בנושא קרינה.

אתי בנדלר: באזור אחד, אנחנו לא רוצים שנקבל גם את הקרינה של האזור של המשדר שלנו וגם של אזור אחר.

אתי בנדלר: אורי אולניק:

אתי בנדלר: איוב קרא: גברתי היועצת המשפטית, שמעת את דברי המנכ"ל?

אתי בנדלר: תחזור על כך בבקשה.

אתי בנדלר: אורי אולניק: כל נושא הקרינה מוסדר דרך המשרד לאיכות הסביבה / משרד הבריאות.

אתי בנדלר: זה לא מוסדר דרך משרד התקשורת.

אתי בנדלר: הצעת החוק הזאת לא מייתרת כל חובה שקיימת על-פי דין לעמוד בתקנים ובמפרטים של קרינה.

אתי בנדלר: אבשלום וילן:

דוד בן-בסט: הצעת החוק הזאת הוגשה כי לפתור בעיה שאני די מכבד אותה ומבין אותה, של תחנת רדיו שלא יכולה לשדר מאותו אזור שלה כי יש לה בעיה ספציפית להעמיד שם משדר בגלל התנאים הטופוגרפיים, ולכן היא רוצה ללכת לאזור אחר שהוא לא מפריע לשום תחנת רדיו אחרת.

דוד בן-בסט: הוא משדר בסמוך לאזור הזה - המקום הוא מאוד מאוד גדול - ואין שום בעיה.

דוד בן-בסט: זאת הצעת חוק שנועדה לסייע לתחנת רדיו מסוימת, או לתחנות רדיו אחרות שיהיו - אם וכאשר.

דוד בן-בסט: היו"ר שלום שמחון: לאיזו תחנת רדיו מסוימת?

דוד בן-בסט: דוד בן-בסט: לרדיו דרום, במקרה זה, ואין לנו בעיה עם זה.

דוד בן-בסט: היו"ר שלום שמחון: למה?

דוד בן-בסט: לפי מה שנאמר עכשיו, זה הרדיו בגבעתיים.

דוד בן-בסט: דוד בן-בסט: אני חושב שאין לזה שום קשר כי מדובר פה בתחנות רדיו אזוריות ולא בתחנות רדיו ארציות.

דוד בן-בסט: המשדר בגבעתיים - כפי שאני מכיר אותו מחברותי בדירקטוריון של בזק - שם יש צרה צרורה כי האנטנות האלה מוסרות בכוח העצומה והפנייה לבית המשפט, כשבזמנו במשך השנים נדרש בזק להעיף משם את האנטנות בגלל מקרה סרטן ועוד מקרים רבים של בעיות שהיו באזור הזה.

דוד בן-בסט: משה גלילי: לא היה שם סרטן.

דוד בן-בסט: דוד בן-בסט: כן, זה המצב שהיה.

דוד בן-בסט: אני הייתי בדירקטוריון של בזק בתקופה ההיא ואני מכיר את המאטריה טוב מאוד.

דוד בן-בסט: היו"ר שלום שמחון: אני חושב שאתה טועה פה.

דוד בן-בסט: דוד בן-בסט: לא, לא, אני ממש לא טועה.

דוד בן-בסט: משה גלילי: לא היתה שם שום בעיה של סרטן.

דוד בן-בסט: היתה טענה כזאת.

דוד בן-בסט: דוד בן-בסט: לא היתה טענה.

דוד בן-בסט: היתה בעיה, ויש לנו גם דוחות לעניין הזה, אבל זה לא הנושא כרגע.

דוד בן-בסט: זה לא משנה, אני אומר שאין לזה שום קשר לנושא כי בזק יכולה להעביר את האנטנות שלה בלי לשאול את אף אחד - מדובר פה על אנטנות ארציות, לא מדובר על אנטנות אזוריות.

דוד בן-בסט: משה גלילי: בגבעתיים היה מדובר על רדיו "קול חי", לא רק על בזק.

דוד בן-בסט: דוד בן-בסט: אם בזק רוצה - באמצעות המתקנים שלה - להוסיף שם אנטנות אזוריות, זה כבר סיפור אחר, לזה אנחנו נתנגד.

דוד בן-בסט: אני לא אסכים למשל שהם יביאו את האנטנות שלהם לראש העין וישימו שם אנטנות של תחנות רדיו אזוריות, ובכך יסגרו לי את העסק.

דוד בן-בסט: לכך אני לא אוכל להסכים.

דוד בן-בסט: אנחנו בעניין הזה גם בהתדיינות משפטית עם בזק, אבל זה לא קשור לנושא הזה.

דוד בן-בסט: אם בזק רוצה לשים את זה - אז היא תנסה לשים את זה והיא תיתקל בהתנגדויות של כולם.

דוד בן-בסט: יש שם התנגדויות של העיריות ויש שם המון התנגדויות.

דוד בן-בסט: הבעיה של התחנה הזאת - צריך לפתור אותה, אני בהחלט בעד לפתור אותה ואנחנו גם בעד מה שאמר מנכ"ל משרד התקשורת, למעט דבר אחד שאנחנו נבקש - להכניס סעיף נוסף להצעת החוק הזאת, שאומר: "ובתנאי שזה יהיה בהסכמת בעל הזכיון באותו מקום".

דוד בן-בסט: אם זה אכן בא לפתור את הבעיה של אותה תחנת רדיו - וזה בא לפתור את הבעיה הזאת, ואין לנו שום בעיה עם העניין הזה - אנחנו נתמוך בזה, בתנאי שיוסף הסעיף שזה יהיה בהסכמת בעל הזכיון באותו אזור.

דוד בן-בסט: לא יכול להיות שתתפרץ לאזור של מישהו - שניתן לו על-פי חוק - ותשים שם את האנטנות שלך בלי לשאול אותו בכלל.

דוד בן-בסט: תפריע לו, לא תפריע לו, בכלל לא יהיה לו say בעניין הזה.

דוד בן-בסט: אני מבין שחבר הכנסת איוב קרא מסכים למה שאני אומר.

דוד בן-בסט: איוב קרא: אני מסכים, אבל יש לי הסתייגות.

דוד בן-בסט: לגבי אזור הדרום - - - דוד בן-בסט: אני מסכים.

דוד בן-בסט: איוב קרא: ובשאר האזורים – בהסכמת השר.

דוד בן-בסט: אתי בנדלר:

דוד בן-בסט: גלעד ארדן: קודם כל, הערה כללית.

דוד בן-בסט: אני הייתי מבקש את כל השינויים פה לדחות בין קריאה ראשונה לבין קריאה שנייה ושלישית כדי שנוכל גם לחשוב על הדברים הללו וללמוד אותם, כלומר לא להכניס כבר עכשיו שום שינוי, אלא לאשר עקרונית את הנוסח.

דוד בן-בסט: לגבי הערתו של מר בן-בסט, אני לא מקבל אותה.

דוד בן-בסט: סך הכל, בין תחנות הרדיו האזוריות יש תחרות עסקית מסחרית לגיטימית, ואני חושב שמה שאמר מנכ"ל משרד התקשורת – הכיוון הזה לפחות – הוא כיוון יותר נכון, זאת אומרת מי שיקבע האם זה מפריע או לא מפריע וכדומה.

דוד בן-בסט: אנחנו מאשרים פה בעצם חריגה שנועדה לאפשר להתגבר על מכשולים טכניים – לא מכשולים מסחריים - ומי שיקבע אכן אם המכשול הזה הוא מכשול טכני ואם זה לא יוצר בעיה אצל בעל זכיון אחר שקיבל אותו כדת וכדין צריך להיות הגורם האובייקטיבי, שזה הרשות השנייה.

דוד בן-בסט: אם אנחנו נבקש הסכמה של בעל זכיון אחר – בעצם לא עשינו פה שום דבר כי יתחיל משא ומתן, ויגידו: לא תיתן לי ככה וכן תיתן אחרת.

דוד בן-בסט: זה צריך להיות תלוי בגורם אובייקטיבי, אבל שוב אני אומר – נחשוב על כך עד הקריאה השנייה והשלישית.

דוד בן-בסט: כרגע הייתי מבקש להשאיר את העיקרון.

דוד בן-בסט: היו"ר שלום שמחון: יושב-ראש מועצת הרשות השנייה, בבקשה.

דוד בן-בסט: מנשה סמירה: אני חושב שאפשר להיצמד להצעת החוק, שפותרת את הבעיה.

דוד בן-בסט: אנחנו תומכים בעניין, ובתנאי שמשרד התקשורת יאשר – מבחינת ההיבטים הטכנולוגיים ואחרים – כפי שהמנכ"ל ציין, והרשות השנייה היא זו שתבדוק את העניין גם על-ידי עזרים טכנולוגיים שלנו ואחרים, ותפסוק – ולא רק לגבי דרום, אלא בכלל.

דוד בן-בסט: אני מסכים עם חבר הכנסת ארדן – הסכמות, לא נגיע לזה אף פעם, כך שבהחלט זה יהיה הכיוון.

דוד בן-בסט: אנחנו נשתדל לצמצם במינימום ולעשות את זה רק היכן שזה הכרחי – במינימום פגיעה לאזור הזכיון של תחנה שנייה.

דוד בן-בסט: אני חושב שצריך לגלות את הגמישות הזאת משום שאזורי הזכיון שונים ומשונים, וחייבת להיות התייחסות פרטנית לכל תחנה, באשר לבעיותיה.

דוד בן-בסט: אוה מדז'יבוז':

דוד בן-בסט: אין שום מגדל שמוכן לקבל אותנו באזור הזכיון, וגם חמישה קילומטר לא מספיקים לנו.

דוד בן-בסט: אין לנו שום מגדל באזור או בטווח של חמישה קילומטר, שמוכן לקבל אותנו ו/או שעונה על הדרישות הטכנולוגיות.

דוד בן-בסט: היו"ר שלום שמחון: כמה יעזור לכם?

דוד בן-בסט: אוה מדז'יבוז': 25 קילומטר.

דוד בן-בסט: היו"ר שלום שמחון: אני מבין את ההיגיון, אבל העניין הוא לנסות לצאת ממרכזי אוכלוסייה.

דוד בן-בסט: גם אם התשובה שלנו בנושא הקרינה לא נענתה – והיא כנראה לא יכולה להיענות, מטעמים מובנים, מה שלא משאיר את העניין הזה כחיובי או שלילי – השאלה אם אפשר בחוק לציין, גברתי היועצת המשפטית לוועדה, שבכל מקרה זה יהיה מחוץ למרכזי אוכלוסייה.

דוד בן-בסט: אתי בנדלר: אני בספק אם זה ריאלי, כי אם נניח מדובר על הדוגמה של גבעתיים - - -

שלום שמחון: אז נצא החוצה.

שלום שמחון: אתי בנדלר: איפה יש במרחק סביר של חמישה קילומטר – או שתכתוב עשרה קילומטר – מקום כזה?

שלום שמחון: כולם צפופי אוכלוסייה.

שלום שמחון: מנשה סמירה:

שלום שמחון: היו"ר שלום שמחון:

שלום שמחון: מנשה סמירה: אבל בדרך היא תכלול עוד מקומות, היא לא מדלגת מעל אזור.

שלום שמחון: היו"ר שלום שמחון: אז מה אם היא תכלול?

שלום שמחון: קריאה: זה כבר לא רדיו אזורי.

שלום שמחון: אתי בנדלר: לא רק שזה לא רדיו אזורי, אבל נדמה לי שנאמר באחד הדיונים שהוועדה דנה בענייני קרינה – וייתכן שאני טועה – שככל שהאנטנה רחוקה מהאזור שאליו היא משדרת, עוצמת הקרינה גבוהה יותר.

שלום שמחון: מנשה סמירה: המשדר משדר בעוצמה גבוהה יותר.

שלום שמחון: צריך להקפיד על כללים.

שלום שמחון: היו"ר שלום שמחון: מה המטרה שלנו?

שלום שמחון: האם להגן על האזרחים?

שלום שמחון: מנשה סמירה: בנושא הקרינה לא חשוב אם מדובר על חמישה קילומטר, שלושה קילומטר, או עשרה קילומטר.

שלום שמחון: היכן שזה יהיה – תהיה פגיעה.

שלום שמחון: צריך להקפיד על הכללים של איכות הסביבה ומשרד הבריאות בנושא הקרינה, אלא אם תבטל בכלל את המשדרים ואת האנטנות, אז לא תהיה בעיה.

שלום שמחון: זה 'בילט-אין'.

שלום שמחון: ברגע שיש אנטנות – יש קרינה.

שלום שמחון: עכשיו צריך להקפיד על הכללים כדי למזער את הנזק.

שלום שמחון: גלעד ארדן: הערה לגבי דברי נציגת רדיו תל אביב.

שלום שמחון: אני לא חושב שחמישה קילומטר זה חייב להיות קודש בגלל שיש בעיה נקודתית של רדיו אחד.

שלום שמחון: אם יש בעיות נוספות כאלה, הייתי מציע שהרשות השנייה – לקראת קריאה שנייה ושלישית – תמליץ לנו אם הם מסתפקים בחמישה קילומטר וזה לדעתם פותר את הבעיה, או שהם מוכנים להגדיל את יכולת התמרון למספר גדול יותר של קילומטרים.

שלום שמחון: זה הרי לא חוק חדש אם במקום 5 ייכתב 7, או 9, או 8.

שלום שמחון: אתי בנדלר:

שלום שמחון: מנשה סמירה: עמדת הרשות היא שכן יש צורך במגבלה מסוימת.

שלום שמחון: משה גלילי: אולי 9.

שלום שמחון: מנשה סמירה: משרד התקשורת יגיד.

שלום שמחון: אנחנו חושבים שסדר הגודל הזה של קילומטרים ספורים – של חמישה, פלוס-מינוס שניים – זה בהחלט הדבר הסביר, אבל אני מעדיף שמשרד התקשורת יציג את העמדה כי זאת עמדה מקצועית של התחום שלהם, ובוודאי לא לחרוג מעבר למספרים האלה.

שלום שמחון: משה גלילי: הבעיה הזאת ספציפית – אני מכיר אותה בשלוש תחנות שכולן הוזכרו: רדיו דרום, שיצא עם אשכולות 600 מטר החוצה מאזור הזכיון שלו; רדיו קול חי, שהיה בגבעתיים אבל היום הבעיה שלו נפתרה כי הוא קיבל זכיון להיות רדיו דתי במרכז הארץ.

שלום שמחון: לאה ורון: רדיו דרום כבר יצא 600 מטר מאזור הזכיון?

שלום שמחון: משה גלילי: בגלל איזושהי טעות, אישרו לו 600 מטר; ורדיו תל אביב שהוזכר כאן, שעומדים לזרוק אותם ממגדל שלום והם לא מצליחים לעלות על שום בניין גבוה אחר בתל אביב.

שלום שמחון: אחד המקומות האפשריים לגביהם – אני יודע שזה ראש העין, וזה גם מסביר את ההתנגדות כאן של מר בן-בסט.

שלום שמחון: לאה ורון: למה עומדים לזרוק את רדיו תל אביב ממגדל שלום?

שלום שמחון: משה גלילי: כי מוסיפים שם עוד שתי קומות, וזה בשכירות של בעל הבניין.

שלום שמחון: קריאה: הסתיים להם החוזה, ובונים שם בית דירות.

שלום שמחון: משה גלילי: אני רוצה לענות לחבר הכנסת וילן, ואני מתנצל שאין עמי שקפים.

שלום שמחון: כשיש אזור פחות או יותר מרובע ושמים את האנטנה באמצע - תמיד האנרגיה גולשת החוצה.

שלום שמחון: אם זה מלבני - כמו רדיו אמצע הדרך בחדרה שעבר לנתניה, שמים את זה בצורה כזאת ומנסים לכסות, ושוב האנרגיה גולשת.

שלום שמחון: אם זה יהיה בצד, יהיה צורך לשים אנטנה כיוונית, ושוב האנרגיה תהיה בצד, ואם זה יהיה 20 קילומטר - אז יהיה לו משולש יותר גדול כאן.

שלום שמחון: זה כל ההבדל, וזה לא שהוא גולש יותר מאחרים.

שלום שמחון: גם היום, רדיו שנמצא בראש העין בתוך אזור הזכיון שלו, גולש לאזורים אחרים.

שלום שמחון: לצערנו, הגלישה הזאת מאזור לאזור היא קיימת כי אי אפשר לעצור את הגלים.

שלום שמחון: נקודה אחרונה שרציתי להעיר לשאלה ששאלה הגב' בנדלר.

שלום שמחון: באנטנות סלולריות, כששמים הרבה אנטנות, הקרינה שאדם סופג יותר קטנה כי המכשיר שמחזיקים ביד משדר פחות, אבל במקרה של רדיו FM זה אחרת.

שלום שמחון: לכן, צריך לצאת ממרכזי אוכלוסין זה יתרון, אבל אני לא בטוח שאפשר לחייב את זה כי הרבה פעמים זוהי בעיה ובמדינות רבות בעולם עולים על בניינים גבוהים לפי המצב המסחרי שהם יכולים להגיע אליו.

שלום שמחון: איוב קרא: לסיכום, אני מציע שלקראת הקריאה השנייה והשלישית, יובאו בחשבון כל ההערות שעלו פה - גם המועצה לרשות השנייה וגם כל מי שנוגעים לסוגיות הללו, יבואו אתנו בדברים ואנחנו נגיע לישיבה הבאה כאשר מרצים כמעט את כולם.

שלום שמחון: בסך הכל המטרה היא להביא למצב שאנשים לא ייפגעו ויוכלו לשדר הכי טוב שאפשר, בלי לפגוע זה בזה.

שלום שמחון: היו"ר שלום שמחון: האם מישהו מתנגד להצעת החוק הזאת?

דוד בן-בסט: אני יכול להגיד שאני מסכים, בתנאי שיוכנסו השינויים.

דוד בן-בסט: אם לא - אני אתנגד.

דוד בן-בסט: היו"ר שלום שמחון: מה שמציע פה המציע - שאם יוכנסו שינויים, הם יוכנסו בין הקריאה הראשונה לבין הקריאה השנייה והשלישית.

דוד בן-בסט: דוד בן-בסט: למה אי אפשר להכניס עכשיו הסתייגות?

דוד בן-בסט: איוב קרא: הסתייגויות רק בקריאה השנייה.

דוד בן-בסט: אתי בנדלר: לא הסתייגות.

דוד בן-בסט: הוא מתכוון שינוי בנוסח - לסייג את הנוסח.

דוד בן-בסט: זאת אומרת, כרגע זה חייב להיות רק - - - היו"ר שלום שמחון: לא, זה לא חייב.

דוד בן-בסט: כעת אפשר לעשות מהחוק הזה גם שכל המשדרים יהיו ליד התחנה שלך.

דוד בן-בסט: דוד בן-בסט: אז למה אי אפשר עכשיו להניח את מה שאני אומר בתור הסתייגות?

דוד בן-בסט: אני שואל מבחינה חוקית, אני לא יודע.

דוד בן-בסט: אבשלום וילן: מבחינה חוקית אפשר לעשות הכול, אבל מקובל בדרך כלל את השינויים העקרוניים לעשות אחרי הקריאה הראשונה.

דוד בן-בסט: אם הממשלה הזאת נופלת והולכים לבחירות - החוק נופל גם כן.

דוד בן-בסט: היו"ר שלום שמחון: מאחר שהסיכום שלי עם המציע לפני הישיבה היה שאם לא תהיה שום התנגדות - אנחנו נעביר זאת לקריאה ראשונה, אני מציע שאנחנו נקרא כרגע את הנוסח המקורי, ובשעה 11:15 נתכנס שוב.

דוד בן-בסט: מר בן-בסט, האם אתה מייצג פה את הרדיו האזורי בכלל, או את עצמך?

דוד בן-בסט: דוד בן-בסט: אני מייצג את התחנות שלי, ועוד כמה תחנות שמתנגדות לזה.

דוד בן-בסט: היו"ר שלום שמחון: אני מאפשר לכם עד השעה 11:15 להגיע להסכמה עם המציע.

דוד בן-בסט: אם לא תגיעו להסכמה עם המציע - לא תהיה הצבעה היום.

דוד בן-בסט: אנחנו כרגע נקרא את הנוסח.

דוד בן-בסט: איוב קרא: למה?

דוד בן-בסט: מה הקשר?

דוד בן-בסט: לאה ורון: אנחנו מבקשים שנציגי משרד האוצר ייערכו לומר האם ההצעה כרוכה בעלות תקציבית.

דוד בן-בסט: היו"ר שלום שמחון:

גלעד ארדן: זה לא מקובל.

גלעד ארדן: אפשר להכניס את זה בין הקריאה הראשונה לבין הקריאה השנייה והשלישית.

גלעד ארדן: היו"ר שלום שמחון:

איוב קרא: אבל זה תיקון טכני.

איוב קרא: היו"ר שלום שמחון:

גלעד ארדן: בתמיכת הממשלה.

איוב קרא: בתמיכת הממשלה, בתמיכת כולם.

איוב קרא: היו"ר שלום שמחון:

איוב קרא: אבל זה לא אידיאולוגי.

איוב קרא: זה טכני.

איוב קרא: היו"ר שלום שמחון:

איוב קרא: אבל הוא אמר את שלו.

איוב קרא: איזה דיון אתה צריך לקיים?

איוב קרא: שמעת אותו, זה נרשם בפרוטוקול.

איוב קרא: מה הבעיה?

גלעד ארדן: אין עוד דיון.

גלעד ארדן: הדיון נגמר.

גלעד ארדן: חבר הכנסת שמחון, בוא נקבל את ההכרעה בין הקריאה הראשונה לבין השנייה והשלישית.

גלעד ארדן: למה עכשיו לעצור את זה?

גלעד ארדן: היו"ר שלום שמחון:

איוב קרא: אבל הוא אמר את דבריו, אז תציע את ההצעה שלו.

איוב קרא: מה שיש לו לומר - הוא אמר.

גלעד ארדן: האם היושב-ראש לא רוצה שיחול על זה דין רציפות - אני לא הבנתי.

גלעד ארדן: היו"ר שלום שמחון:

גלעד ארדן: מי שמתנגד מבין חברי הכנסת או מי שמתנגד מבין המוזמנים?

גלעד ארדן: היו"ר שלום שמחון:

איוב קרא: אבל מעולם לא עשו דבר כזה בשום ועדה.

איוב קרא: תקיים הצבעה, מה הבעיה?

איוב קרא: מה ישתנה אם תקיים ויכוח נוסף?

גלעד ארדן: הוא אמר - שלא תהיה רציפות אם הממשלה תיפול.

גלעד ארדן: דוד בן-בסט:

גלעד ארדן: אני מבין בדיוק על מה אתה מדבר, אבל למה אתה לא סומך על משרד התקשורת והרשות השנייה?

גלעד ארדן: דוד בן-בסט:

דוד יוסוב: אז הם יכלו לבוא לכאן.

דוד יוסוב: הם לא באו לפה.

דוד יוסוב: אתה מייצג רק את עצמך.

איוב קרא: אף פעם לא היה כדבר הזה בשום ועדה, אדוני היושב-ראש.

איוב קרא: באף ועדה לא נעשה דבר כזה.

איוב קרא: הוא יקבע אם תהיה הצבעה או לא תהיה הצבעה?

איוב קרא: היו"ר שלום שמחון:

איוב קרא: אז מה הוויכוח פה?

איוב קרא: היו"ר שלום שמחון:

איוב קרא: מה זה שייך?

איוב קרא: לא ראיתי דבר כזה עד עכשיו.

איוב קרא: היו"ר שלום שמחון:

איוב קרא: אז אני אומר לך שוב - תהיה בהקשבה.

איוב קרא: אמרתי לך - עד השעה 10:00 אנחנו נדון בהצעת החוק שלך.

איוב קרא: אם יש התנגדויות - זה דיון מסוג שונה.

איוב קרא: אני פותח אותו כבר יותר רחב, כך אני נוהג בוועדת הכלכלה בכל העניינים.

איוב קרא: מאחר שאתה אמרת לי - ביושר שיש בינינו - שהכל פה עניין רק טכני, ועד השעה 10:00 זה מסתיים - אני הסכמתי לכך.

איוב קרא: מאחר שאתה רואה שעד השעה 10:00 זה לא נגמר ומאחר שממילא הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק שמישהי פה צריכה להכין אותה - והיא לא תכין אותה בשבועיים-שלושה הקרובים בגלל לוח זמנים אחר של הוועדה - לכן ממילא היא לא אמורה לעלות לקריאה ראשונה לפני היציאה לפגרה.

איוב קרא: כבר אמרתי לך - והוא יודע את זה - שאני בעצמי תומך בהעברת האנטנות מגבעתיים החוצה, והוא זה שהתנגד.

איוב קרא: ראית שאני בקי בפרטים, אני לא ממציא אותם.

איוב קרא: ישר פניתי לשמו ולמקום ומדוע הוא מתנגד.

איוב קרא: יחד עם זאת, העובדה שאני בעד לא הופכת אותי להיות לא אובייקטיבי.

גלעד ארדן: מתי כן?

גלעד ארדן: היו"ר שלום שמחון:

אבשלום וילן: בשבוע הבא, ביום שלישי.

אבשלום וילן: היו"ר שלום שמחון:

אבשלום וילן: תשעה באב.

איוב קרא: אבל אנחנו לא עומדים בפני הצבעה לקריאה שנייה ושלישית.

איוב קרא: היו"ר שלום שמחון:

גלעד ארדן: בנושא הזה אי אפשר לשבת עם כוכי כי הוא אמר שהוא מייצג פה - - -

כוכי מרדכי: כוכי לא מייצגת בעניין הזה את ההתאחדות.

כוכי מרדכי: אין לה דעה.

כוכי מרדכי: היו"ר שלום שמחון:

איוב קרא: "הצעת חוק הרשות השנייה לטלויזיה ורדיו (תיקון - הקמת תחנת שידור מחוץ לתחום אזור

איוב קרא: תיקון סעיף 74

יבוא: "(ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), נדרשה, בשל גורמים שאינם בשליטתו של בעל הזכיון,

יבוא: של בעל זכיון, רשאית הרשות, באישור שר התקשורת, לאשר הקמתה של תחנה כאמור,

יבוא: קילומטרים מקצה גבול תחום האזור כאמור.

יבוא: "

אתי בנדלר: יש לי שאלה, ברשותך, אדוני היושב-ראש.

אתי בנדלר: אני מבקשת לדעת מה זה "בשל גורמים שאינם בשליטתו של בעל הזכיון, לרבות גורמים טכנולוגיים".

גלעד ארדן: בדיוק מקרה כפי שתיארה כאן הגברת - במקרה שהרשות השנייה, משרד התקשורת, ישתכנע שבאמת התחנה מנסה ככל יכולתה למצוא מקום שידור מתוך אזור הזכיון, אבל מסיבות שלא תלויות בה - לפעמים כפי שהיושב-ראש אמר, של איכות סביבה, שאנשים חוששים - היא לא מצליחה למצוא בתוך אזור הזכיון, ויש מקום בסמיכות מאוד גבוהה של עד חמישה קילומטר.

גלעד ארדן: היו"ר שלום שמחון:

גלעד ארדן: דוד בן-בסט:

גלעד ארדן: אני יכול לומר גם שאתמול ניהלתי שיחה, במקרה הזה עם מנהלת רדיו תל אביב, ואמרתי שאני מוכן לסייע לה ככל יכולתי ואני חושב שיש לי מספר יכולות כדי לעזור להם, על מנת לפתור להם את הבעיה.

גלעד ארדן: לכן, אני חושב שזה צריך להיות בהסכמת בעל הזכיון, וברגע שזה בהסכמת בעל הזכיון אני חושב שפתרנו את הבעיה הזאת.

גלעד ארדן: אגב, המציע גם הסכים לכך.

גלעד ארדן: חבר הכנסת איוב קרא - שאתו דיברתי קודם לכן - אמר שהוא יכניס את זה, ולקראת קריאה שנייה ושלישית אני חושש שזה לא יקרה.

גלעד ארדן: היו"ר שלום שמחון:

גלעד ארדן: דוד בן-בסט:

גלעד ארדן: אתה מציע בעצם למחוק את הרשות השנייה, ומי שיחליט זה בעל הזכיון השכן.

גלעד ארדן: דוד בן-בסט:

דוד יוסוב: דוד יוסוב, מנכ"ל רדיו דרום.

דוד יוסוב: הבעיה נולדה בעקבות בעיה טכנית חמורה שיש לנו, משרד התקשורת מכיר אותה.

דוד יוסוב: יש רק אזור אחד שנקבע על-ידי מהנדסים ומומחים - ההמלצה שלהם לגבי אתר אשכולות - הוא נמצא מרחק הליכה של שתי דקות מאזור הזכיון.

דוד יוסוב: דוד בן-בסט:

דוד יוסוב: היו"ר שלום שמחון:

עידו מור: עידו מור, מנכ"ל "רדיו ללא הפסקה".

עידו מור: אנחנו אכן משדרים מגבעתיים ואכן יש לנו בעיה.

עידו מור: אנחנו אמורים להיות מפונים משם באוגוסט, וכפי שציינה אוה מרדיו תל אביב, אנחנו באותו אזור זכיון וגם לנו חמישה קילומטר אינם מספיקים.

אוה מדז'יבוז': אני רוצה להוסיף שאנחנו כמובן לא מתנגדים לעיקרון, למגבלה ולפיקוח.

אוה מדז'יבוז': אנחנו רק חושבים שצריך להוריד את המגבלה של הקילומטרים.

אוה מדז'יבוז': היו"ר שלום שמחון:

אוה מדז'יבוז': בסדר גמור.

אוה מדז'יבוז': דוד בן-בסט:

אוה מדז'יבוז': היו"ר שלום שמחון:

אוה מדז'יבוז': דוד בן-בסט:

אוה מדז'יבוז': היו"ר שלום שמחון:

אוה מדז'יבוז': דוד בן-בסט:

אוה מדז'יבוז': היו"ר שלום שמחון:

אוה מדז'יבוז': דוד בן-בסט:

איוב קרא: יש את משרד התקשורת, שהוא אובייקטיבי.

משה גלילי: זה תמיד יפגע מסחרית.

משה גלילי: דוד בן-בסט:

משה גלילי: אני מבקש להציע משהו אחר.

משה גלילי: כדי לפתור את הבעיה של רדיו דרום אני מציע כך.

משה גלילי: אפשר כרגע - הרי ממילא משדרים משם - לתת גרייס למי שכבר משדר בצורה הזאת, פרק זמן לפתור את הבעיה.

משה גלילי: באותו רגע פתרנו להם את הבעיה.

משה גלילי: היו"ר שלום שמחון:

משה גלילי: דוד בן-בסט:

משה גלילי: היו"ר שלום שמחון:

משה גלילי: אני מבקש להוסיף שיהיה ברור שזאת פגיעה טכנית או אלקטרומגנטית, ולא פגיעה מסחרית, כי פגיעה מסחרית תמיד הוא יקבע.

מנשה סמירה: אני מציע להוסיף - לאור התיקון הזה - "לאחר שימוע שייעשה", ואז זה ירגיע את בעל הזכיון.

אתי בנדלר: ברמה המנהלית, זה כל כך ברור שלא תתירו להקים תחנה באזור של בעל זכיון אחר בלי שימוע, שזה goes without saying.

אתי בנדלר: אלה עקרונות המשפט הבסיסיים.

אוה מדז'יבוז': האם הניסוח הזה הוא במקום החמישה קילומטר?

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: זה בנוסף.

אתי בנדלר: היו"ר שלום שמחון:

קריאה: לא.

ד"ר יזהר טל: בעניין ההצעה האחרונה שלך, אם נוכל לומר: כדי לפגוע בקליטת שידוריו של בעל הזכיון, ואז יהיה ברור שמדובר בצד הטכני.

ד"ר יזהר טל: דוד בן-בסט:

ד"ר יזהר טל: נקודה שנייה - אנחנו ביקשנו בתגובה של שר התקשורת, לאחר שנאמר: "באישור שר התקשורת", להוסיף: ובהתחשב, בין היתר, בתנאי התפשטות הגלים - כפי שהסביר המנכ"ל, שהשיקול העיקרי של השר הוא השיקול האלקטרומגנטי.

ד"ר יזהר טל: אפשר גם בלי "בין היתר" אם זה לא נראה לך.

אתי בנדלר: יש כאן שאלה משום שאם אתה אומר "בין היתר", אתה אומר שזה אחד מהגורמים שהוא צריך להביא בחשבון.

אתי בנדלר: אם אתה רוצה שזה יהיה הגורם העיקרי או היחידי, תאמר את זה בפירוש.

ד"ר יזהר טל: אני לא רוצה לומר שזה היחידי, ולכן אני אומר "בין היתר".

ד"ר יזהר טל: שמנו את האצבע על הגורם הזה, אבל הוא לא גורם בלעדי.

ד"ר יזהר טל: היו"ר שלום שמחון:

ד"ר יזהר טל: זה דבר שחשוב לנו להוסיף כבר עכשיו.

קריאה: זה קיים כבר בסעיף 72 להצעת החוק.

אתי בנדלר: או.

אתי בנדלר: קי.

אתי בנדלר: אם זה מקובל על כולם.

ד"ר יזהר טל: זה קיים גם בסעיפים המקוריים.

אתי בנדלר: בסדר.

אתי בנדלר: היו"ר שלום שמחון:

קריאה: הוא מסכים.

קריאה: היו"ר שלום שמחון:

לאה ורון: בסעיף 72 כתוב: בהתחשב בין היתר באפשרות להקצות תדרים בתנאי התפשטות הגלים בשיקולים כלכליים במגוון סוגי שידורים.

לאה ורון: ...

משה גלילי: כי זה משהו הרבה יותר רחב של פתיחת אזורים, וכן הלאה.

משה גלילי: היו"ר שלום שמחון:

לאה ורון: אין כאן נציג אוצר.

איוב קרא: לא, זו לא הצעה תקציבית.

איוב קרא: בדקתי את זה.

איוב קרא: היו"ר שלום שמחון:

משה גלילי: אדוני היושב-ראש, ועדת שרים אישרה את זה, כך שאני מניח שזה עבר את האוצר, אבל אולי אתה צריך את זה רשמית.

אתי בנדלר: אם יש תמיכת ממשלה, זו לא הצעת חוק תקציבית, אבל לפי חוק יסודות התקציב, אני צריכה לקבל אומדן בקשר לעלות.

ליאת בן-ארי: ליאת בן-ארי, היועצת המשפטית של רדיו תל אביב.

ליאת בן-ארי: נאמר בתחילת הדיון על הצעת החוק, ובצדק - - -

שלום שמחון: לא נתתי פה זכות וטו רק לבן-בסט, גם לכם.

שלום שמחון: בשעה 11:15 תבואו ותגידו שאתם מתנגדים- הבנתי, אני לא ממשיך עם זה היום, נשמע אתכם באופן יותר מפורט ונעשה לכם שימוע בדיון הבא.

שלום שמחון: אבל, אם אתם מקבלים את התיקונים הקלים שעשינו פה ותתמודדו עם כל היתר בין הקריאה הראשונה לקריאה השנייה והשלישית, אני אוכל לרצות אותו.

שלום שמחון: יש לכם זמן עד השעה 11:15.

שלום שמחון: שבו עם חבר הכנסת קרא ותנסו להגיע אתו להבנות.

משה גלילי: חמישה קילומטר מפריע להם.

משה גלילי: הם יצטרכו למצוא איזושהי שיטה במקרים חריגים.

שלום שמחון: אם אני אגיד שבעה קילומטר, האם זה מספיק?

ליאת בן-ארי: לא, זה מה שאני מנסה להגיד.

ליאת בן-ארי: חמישה, שישה, או שבעה קילומטר זה לא העיקרון.

ליאת בן-ארי: הצעת החוק הזאת באה לפתור בעיה של לא מעט תחנות רדיו אזוריות – לא רק רדיו תל אביב.

ליאת בן-ארי: כרגע, בנוסח הנוכחי שלה, היא פותרת בעיה של תחנה אחת בלבד.

ליאת בן-ארי: אמרתם זאת גם בתחילת הדיון, וזה נכון.

שלום שמחון: אני מסכים איתך.

שלום שמחון: לכן אמרתי שיכול להיות שלא נסיים את זה היום, אלא אם כן תגיעו להבנה.

שלום שמחון: אני מסכים שזאת צריכה להיות הצעת חוק כוללת, ולכן למרות ההתנגדות של המציע, אפשרתי לכם והקצבתי זמן לנסות להגיע אתו להבנה.

שלום שמחון: לא תגיעו אתו להבנה – את הדיון הבא נקיים בצורה יותר מעמיקה ויותר מפורטת לגבי האלמנטים שאתם מעלים פה, ויכול להיות שנגיע לפתרונות אחרים.

אבשלום וילן: יש לי רק שאלה לאנשי הממשלה, למשרד התקשורת.

אבשלום וילן: אם אכן התחנות האחרות טוענות שלהן יש בעיה והחוק לא פותר מקרה פרטי – האמנם?

אבשלום וילן: האם בדקתם את הטיעונים האלה?

משה גלילי: אני אציע להם – כאשר הם יוצאים החוצה – לראות האם 10 או 15 קילומטר עוזר להם, כי לדעתי לא צריכה להיות בעיה מבחינה טכנית, ולשנות את המספר.

משה גלילי: היום יש בעיה אמיתית ספציפית בגוש דן לרדיו ללא הפסקה ולרדיו תל אביב.

משה גלילי: לרדיו קול חי היתה בעיה.

אבשלום וילן: אני מבין, אז תשבו ותציעו נוסח שיהיה מתאים לכולם.

שלום שמחון: תודה.

שלום שמחון: אתם יוצאים להתייעצות עד השעה 11:15.

שלום שמחון: אנחנו בינתיים נדון בנושא הבא.

שלום שמחון: חברים, אני רוצה לחזור למקור.

שלום שמחון: אנחנו הצענו פה תוספת לחוק של חבר הכנסת קרא, ואני חוזר עליה: "ובלבד שלא יהיה בהקמה כדי לפגוע בשידוריו של בעל זכיון באזור שבו תוקם התחנה".

שלום שמחון: הכוונה היא לתחנת השידור.

לאה ורון: לאחר מכן הוסיף ד"ר יזהר טל ממשרד התקשורת: "בקליטת שידוריו".

שלום שמחון: אני אפשרתי עד השעה 11:15 לנסות להגיע לאיזושהי הבנה.

שלום שמחון: הבנתי ממר בן-בסט שהוא מקבל את זה.

דוד בן-בסט: חסר דבר אחד – ובשימוע עם בעל הזכיון.

משה גלילי: שימוע זה הליך שמוקנה לו ממילא.

אתי בנדלר: אמרתי שלפי עקרונות המשפט המנהלי, זו זכות מוקנית.

אתי בנדלר: אתם רוצים – אני מוכנה להוסיף את זה גם כאמירה מפורשת בחוק.

לאה ורון: האם הסיכום הוא שתתווסף האמירה הזאת במפורש בחוק?

אתי בנדלר: כן.

אתי בנדלר: בקליטת שידורה, פלוס זכות שימוע.

גלעד ארדן: אבל ברור מהניסוח שמי שמחליט אם הקליטה נפגעה או לא, זה הרשות השנייה.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: זאת אמירה אובייקטיבית.

גלעד ארדן: אז מי הגוף האובייקטיבי?

אתי בנדלר: בעל הסמכות, קרוב לוודאי.

אתי בנדלר: אני אתפנה לניסוח.

שלום שמחון: כעת אני רוצה לפנות לרדיו תל אביב, בבקשה.

אוה מדז'יבוז': אנחנו נחכה לקריאה שנייה ואז נציג את ההסתייגות שלנו.

שלום שמחון: זאת אומרת, אתם מקבלים זאת כרגע כך, ובין קריאה ראשונה לבין שנייה ושלישית אתם תשקלו את צעדיכם.

לאה ורון: בישיבה הקודמת הועלתה הצעה שבנוסף לאישור שר התקשורת, זה יהיה גם באישור ועדת הכלכלה.

לאה ורון: אני מבינה שזה לא נכנס.

שלום שמחון: האם יש צורך בכך?

אתי בנדלר: לדעתי לא.

עידו מור: אני מבקש להציע הצעה.

עידו מור: מכיוון שחמישה קילומטר לא פותר כאן בעיה מהותית לשתי תחנות שיושבות בגוש דן, אולי זה יהיה הפוך – כלומר לקבוע שזה יהיה 15 קילומטר, במידה שיוגשו הסתייגויות לחמישה קילומטר.

שלום שמחון: תנסה לעשות את זה בין הקריאה הראשונה לבין הקריאה השנייה והשלישית.

דוד טל: יהיו לך תומכים לכך.

שלום שמחון: כאן, כפי שאני רואה, אין לך רוב לזה.

שלום שמחון: אנחנו נקיים דיון על הטווחים בין הקריאה הראשונה לבין הקריאה השנייה והשלישית.

שלום שמחון: זו ההצעה לפרוטוקול.

שלום שמחון: ה צ ב ע ה

שלום שמחון: נגד – אין

שלום שמחון: הצעת חוק הרשות השניה לטלויזיה ורדיו (תיקון – הקמת תחנת שידור מחוץ לתחום אזור הזכיון), התשס"ג-2003, אושרה בקריאה ראשונה.

שלום שמחון: 4 בעד, נגד – אין, נמנעים – אין.

שלום שמחון: אנחנו ביקשנו מהאוצר להודיע לנו האם הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק תקציבית, ואנחנו מבקשים את התשובה בתוך שבוע.

שלום שמחון: תודה רבה.

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: הצעת חוק איסור שידורים שלא כדין (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004

שלום שמחון: אנחנו עוברים לנושא הבא – הצעת חוק איסור שידורים שלא כדין (תיקוני חקיקה), התשס"ד-2004, והצעת חוק לתיקון פקודת הטלגרף האלחוטי, של חבר הכנסת רוני בריזון, שאנחנו רק מאזכרים אותה.

רוני בריזון: זו בדיוק שאלתי.

רוני בריזון: יש כאן בעיה פרוצדורלית עד כמה שאני מבין.

רוני בריזון: הצעתי דומה מאוד – כמעט זהה – להצעת הממשלה.

רוני בריזון: הצעתי הוצבעה בקריאה טרומית יום אחד לפני שהצעת החוק של הממשלה הוצבעה בקריאה ראשונה, ואני מבין שהתקנון קובע שבמקרה כזה אי אפשר לצרף את הצעתי.

אתי בנדלר: זה שונה ממה שאמר לי עוזרך.

אתי בנדלר: לי נאמר ההיפך – שקודם היתה הצבעה בהצעת החוק הממשלתית, ולאחר מכן בהצעה שלך, וזה עושה את כל ההבדל.

רוני בריזון: אז אולי אני טועה בסדר הזמנים.

רוני בריזון: על כל פנים, נוצר מצב שאי אפשר לצרף את שתי ההצעות.

אתי בנדלר: אם נוצר מצב כזה, זה אומר שנעשתה בדיקה, כי סעיף 122(ב) לתקנון הכנסת קובע: "עברה הצעת חוק בדיון מוקדם ולאחר מכן עברה הצעת חוק זהה או דומה בעיקרה בקריאה ראשונה..." – זה המקרה היחידי שאפשר לצרף.

אתי בנדלר: אם היה היפוך של סדר הדברים – אי אפשר היה לצרף.

רוני בריזון: אם אמרנו – זה המצב, אבל עדיין הבעיה היא בעיה.

רוני בריזון: אי אפשר לצרף את הצעות החוק.

אתי בנדלר: נניח שדנים בה, מאשרים אותה, ואז היא עוברת לקריאה ראשונה – אבל בינתיים את הצעת החוק הזאת אנחנו נניח כבר לקריאה שנייה ושלישית, ואז לא יהיה מקום בכל מקרה להצעה שלך.

שלום שמחון: הבעיה שלי נעוצה בשניים.

שלום שמחון: ראשית, אני מעדיף לתת קרדיט לחברי הכנסת על פני הממשלה – אני אומר זאת באופן עקרוני.

שלום שמחון: שנית, אני חייב את הצעת החוק הזאת לסיים לפני תום המושב בכל מקרה.

אחמד טיבי: עד שאתה חבר ממשלה.

שלום שמחון: לא בגלל חברותי בממשלה, אלא משום שזה מפריע לנחיתות.

רוני בריזון: אדוני, אני לא מתעקש לדון על הצעת החוק שלי.

רוני בריזון: זה נשמע אולי מוזר, אבל העניין שלי הוא בעניין, זאת אומרת אם באמת תעבור הצעת החוק הממשלתית – שכוללת בתוכה את כל האלמנטים של החוק שלי – אני באתי על סיפוקי.

רוני בריזון: אני מבקש ששמי יוזכר פה ושם כמי שהציע את ההצעה.

אתי בנדלר: אין ספק ששמך יוזכר, עם כל הקרדיט, בהצגת החוק במליאה.

רוני בריזון: אני לא רוצה לבזבז את זמנה של הוועדה לדון בהצעת חוק שלא תעלה.

שלום שמחון: אני מציע כך.

שלום שמחון: ראשית, מלבד העובדה שאני אזכיר זאת בנאומי, אתה תגיש הסתייגות לדיבור ותציג הכל.

רוני בריזון: לדאבוני, האלמנט היחיד שיש בהצעה שלי – שאיננו מופיע בהצעה הממשלתית – איננו מקובל על הממשלה.

שלום שמחון: זה אומר שאנחנו לא נדון בה, וזה בהסכמתך.

רוני בריזון: תודה רבה.

שלום שמחון: אנחנו עוברים להצעת חוק איסור שידורים שלא כדין.

שלום שמחון: אני מבקש להזכיר – אנחנו סיימנו אותה בישיבה הקודמת, להוציא עניין אחד של האפשרות של שידורים מיש"ע, או יותר נכון של ניצול האפשרות שמישהו יפרסם מתוך יהודה, שומרון וחבל עזה, לישראל ובעצם ינצל אלמנטים שלא היתה לנו כוונה לאפשר אותם.

אחמד טיבי: אני מסכים.

שלום שמחון: אנחנו נאפשר לו רק להגיד את דבריו, ואם לא תהיינה בעיות – אנחנו יכולים לאשר את החוק בקריאה שנייה ושלישית.

משה גלילי: אני רוצה להסביר את הבעיה, למרות שכולם מכירים אותה.

משה גלילי: מרבית תחנות הרדיו הפירטיות יוצרות אולפן נפרד מהמשדר, זאת אומרת הם שמים את האולפן בבניין אחד, ואת המשדר בבניין אחר – גם אלה שיש להם רק אחד.

משה גלילי: אלה שיש להם אולפן עם הרבה משדרים – בוודאי שעושים את זה.

משה גלילי: לכן אנחנו חושבים שעניין הפרסומות בדיוק יפגע בכיס של התחנות ויעזור לנושא הזה.

כוכי מרדכי: וכמה תחנות צמחו מאז?

משה גלילי: - - זה בערך 35%.

משה גלילי: זו לא כמות התחנות שישנן, זה אותן תחנות.

משה גלילי: יש פה תחנות שאנחנו סוגרים אותן 10 ו-12 פעמים, והן חוזרות לשדר כי אין עליהן הרתעה – מאותו טעם שהסברתי קודם.

משה גלילי: קשה מאוד להראות שהם מפריעים לתעופה כי דווקא לגבי אלה שמפריעים לתעופה ואתה מביא אותם למשפט – יש בעיה להוכיח את זה.

אחמד טיבי: מהו העונש המקסימלי שאנשים אלה מקבלים?

משה גלילי: זה תלוי אם הולכים לפי חוק הרשות השנייה או לפי פקודת הטלגרף.

משה גלילי: העונש יותר חמור לפי חוק הרשות השנייה – אני לא זוכר בעל-פה – נדמה לי שמדובר על שלוש שנים - -

אחמד טיבי: האם מישהו קיבל עונש כזה?

משה גלילי: - - אבל שם צריך להוכיח שהוא שידר, ולפי פקודת הטלגרף – ששם מספיק שהוא מחזיק את זה, אפילו אם זה מקולקל – העונש הרבה יותר נמוך.

משה גלילי: זאת בעצם החשיבות.

משה גלילי: אני מניח שגורמי התעופה יציגו את הנושא.

מנשה סמירה: למרות שהעלינו את הנושא בישיבה הקודמת, אנחנו חושבים שחשיבות העניין גוברת על הבעייתיות, והדחיפות היא קריטית, ולכן אנחנו מציעים כן לאשר את החקיקה כפי שהיא – להמשיך את ההליכים במושב הזה – ויחד עם זאת, משרד התקשורת ואנחנו, אני מקווה שעד המושב הבא נציע הצעה בכל זאת כיצד להתמודד עם שידורים אסורים מעבר לקו.

כוכי מרדכי: לאור הנתונים האלה, אני אלך עם מועצת הרשות השנייה בעניין הזה, ובתנאי שבאמת הנושא הזה יעלה ויטופל במושב הבא.

שלום שמחון: רשות שדות התעופה, האם ברצונכם להתייחס?

רינה פאר: מבחינה משפטית לא.

רינה פאר: אולי הסמנכ"ל שלנו למבצעים יסביר.

אריה אלדד: השאלה אם החשיבות ברורה.

שלום שמחון: החשיבות ברורה, לכן אנחנו רוצים לסיים זאת היום.

אריה אלדד: הנושא נמשך כבר עשר שנים.

אריה אלדד: בחינתנו העניין הזה קריטי, ולמרות שזה ברור אני מבקש לתת כמה דגשים.

אריה אלדד: מבחינתנו לא משנה מיהו הגורם המפריע: האם זה רדיו חרדי או רדיו כזה או אחר.

אריה אלדד: מה שמשנה הוא שהתדרים שעליהם מבצעים את התעבורה אינם מופרעים, וברגע שהם מופרעים יש כאן בעיית בטיחות חמורה מאוד.

אריה אלדד: בעיית הבטיחות הזאת גם עולה מדי פעם באמצעי התקשורת, והעניין בסך הכל ברור.

אריה אלדד: אני מאוד מקווה – ואנחנו כולנו מקווים – שהחקיקה והענישה אכן יתנו פירות כפי שאנחנו מצפים.

שלום שמחון: אנחנו עוברים להקראת החוק.

אתי בנדלר: אדוני היושב-ראש, אנחנו קראנו את הנוסח בהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

שלום שמחון: מה שאנחנו צריכים לעשות זה רק להשמיט את הסעיף האחרון?

אתי בנדלר: לא להשמיט.

אתי בנדלר: זה סעיף שלא היה קיים – שביקשת להוסיף.

סיגל גולן-עתיר: עורכת דין סיגל עתיר, משרד המשפטים.

סיגל גולן-עתיר: הערה לסעיף 1(4).

סיגל גולן-עתיר: בהוספת סעיף 7א לפקודת הטלגרף האלחוטי, אנחנו מבקשים: במקום המילים "כמפורט להלן" בשורה השנייה - - -

קריאה: האם הוצבע כבר?

אתי בנדלר: עדיין לא, כי ביקשת את ההצבעה יחד.

ד"ר יזהר טל: אישרתם את הנוסח, אבל אמרתם לצורך קריאה שנייה ושלישית - - -

שלום שמחון: לפי מה שרשום פה, אישרנו את סעיף 1 ו-2.

אתי בנדלר: שאלה הסעיפים שכלולים היום בהצעת החוק.

סיגל גולן-עתיר: היתה מחשבה להוסיף עוד סעיף.

אתי בנדלר: זה ממש ברמה של נוסח, אין עם זה שום בעיה.

שלום שמחון: אני מבקש לחזור אחורה.

שלום שמחון: לחוק הזה יש שני סעיפים.

שלום שמחון: את שני הסעיפים אישרנו ב- 21 ביוני לקריאה שנייה ושלישית.

שלום שמחון: ביקשנו באותה ישיבה להוסיף סעיף שלישי, שבינתיים השתכנענו שלא להוסיף אותו - בעניין של יש"ע.

אחמד טיבי: האם אפשר להבין למה, למרות שאני תומך?

אחמד טיבי: מדוע ויתרו על שידורים מהשטחים?

שלום שמחון: כיוון שהבינו שזה הולך להסתבך פה, ואז לא יהיה להם חוק.

סיגל גולן-עתיר: השידורים מהשטחים מבוצעים בהתאם להסכמים בין-לאומיים.

שלום שמחון: אם מישהו הולך ומשדר מיש"ע, אי אפשר לחסום אותו.

שלום שמחון: זאת הבעיה.

ד"ר יזהר טל: רק הפרסום.

אחמד טיבי: הפרסום עצמו מתוך השטחים לישראל הוא לא עבירה?

אחמד טיבי: אני יכול לגלות לכם שפנו אלי גורמים בישראל לאפשר להם שידורים מטול כרם לישראל.

אחמד טיבי: מדובר על אנשים המיוצגים בכנסת, למשל.

שלום שמחון: על זה בדיוק דובר.

שלום שמחון: אנחנו ביקשנו שגם מי שיפרסם מיש"ע לישראל זאת גם תהיה עבירה.

שלום שמחון: זה מה שביקשנו בפעם הקודמת, לא קיבלנו אישור של משרד המשפטים, כפי שציינה עורכת הדין, בגלל הסכמים בין-לאומיים.

סיגל גולן-עתיר: הנושא הזה מצוי בבדיקה – והוא נושא מורכב.

סיגל גולן-עתיר: זה עלה כאן רק בהקשר של איסור על פרסום באותן תחנות, זאת אומרת יש קושי לקבוע איסור על פרסום באותן תחנות לפני שברור מהו המעמד של אותן תחנות מבחינה חוקית.

סיגל גולן-עתיר: המעמד של אותן תחנות צריך להיקבע בהתאם לאותם הסכמים בין-לאומיים ובהתאם לדין הכללי.

דוד טל: אם זה היה ברמת הגולן, האם הייתם מאשרים?

קריאות: - - -

אחמד טיבי: בשלב זה יש חוק ישראלי.

דוד טל: כלומר, האם זה משנה אם השטח הוא כבוש או משוחרר, לצורך העניין?

קריאה: אם זה בשטחי מדינת ישראל, חוקי מדינת ישראל חלים.

אחמד טיבי: נניח שגורם מסחרי ישראלי רוצה להקים תחנה – הוא מקבל אישור מהרשות הפלסטינית, ומקבל אותה בשטחים.

אחמד טיבי: לפי החוק הזה הוא יכול.

שלום שמחון: למען הסדר הטוב – על החוק הזה, תוצאת ההצבעה בפעם הקודמת היתה 4 מול 2.

שלום שמחון: הוא הוכן לקריאה שנייה ושלישית, להוציא את הסעיף הנוסף שאנחנו ביקשנו.

אתי בנדלר: לא זכרתי, אבל נאמר לי כעת שהיתה הצבעה.

שלום שמחון: כתוב פה שהתוצאה היתה 4 מול 2.

שלום שמחון: נערכה הצבעה, ובעצם החלק הזה נסתיים.

שלום שמחון: לעניין עצמו – אני בעצם מוריד מסדר היום רק את הנושא של הסעיף הנוסף שביקשנו מכם, ואתם הסברתם מדוע לא.

שלום שמחון: על כן, אין צורך לקיים הצבעה נוספת וניתן להעלות את החוק הזה לקריאה שנייה ושלישית במתכונתו, כפי שהממשלה ניסחה אותו.

שלום שמחון: הדבר היחיד שנותר הוא ההסתייגויות.

אתי בנדלר: של סיעת חד"ש.

אחמד טיבי: שמת לב לעומק של ההסתייגויות.

אחמד טיבי: ..

אתי בנדלר: אלה הסתייגויות לדיבור.

אתי בנדלר: אדוני היושב-ראש, כמה הסתייגויות אתה מאפשר?

דוד טל: אני מבקש שלוש הסתייגויות לדיבור.

אחמד טיבי: הוא אחד, הוא מבקש שלוש הסתייגויות; אנחנו שלושה.

אחמד טיבי: למרות שלאחרונה, משקלו הסגולי גדול יותר.

אחמד טיבי: תנו לו שלוש.

שלום שמחון: בסדר.

שלום שמחון: תודה, אנחנו מחדשים את הישיבה בשעה 11:15, ומעלים את הצעת החוק הזאת לקריאה שנייה ושלישית בהקדם ככל האפשר, בגלל חשיבותה הרבה.

שלום שמחון: ב- 11:15 אנחנו מתכנסים, אבל יכול להיות שלא נתכנס אם תגידו לי שאין הסכמה.