ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 211, 2004-06-07 12:00

שלום שמחון: אני רוצה לפתוח את הישיבה שעוסקת במדיניות משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה כלפי פיתוח התעשייה והתעסוקה במגזר הערבי, הצעה לסדר היום של חבר הכסת טלב אסאנע, ובנושא של פיתוח תעשייה ותעסוקה בתמרה, הצעה של חבר הכנסת מוחמד ברכה.

שלום שמחון: מאחר ולא נמצא כאן חבר הכנסת טלב אלסאנע, אנחנו פותחים בנושא של פיתוח תעשייה ותעסוקה בתמרה.

שלום שמחון: הונחו בפנינו חומרים שונים של כל מיני גורמים, בעיקר חומר שנערך על ידי מרכז המחקר של הכנסת שמתאר פחות או יותר מה קורה במגזר הערבי מבחינת אזורי תעשייה.

שלום שמחון: ללא ספק, בתוך החומרים שהונחו בפנינו עולה מצב של חוסר איזון ברור בין המגזרים השונים בנושא תעשייה ותעסוקה.

שלום שמחון: זה מה שאנחנו מנסים לברר תוך כדי הישיבה.

מוחמד ברכה: אני חושב שהדיון הזה לא יגלוש מעבר להצהרת כוונות אם סגן השר או מי מטעמו שמוסמך לתת תשובות לא יהיה כאן.

מוחמד ברכה: אני פניתי גם לשר וגם לסגן השר בעניינים שונים.

מוחמד ברכה: חשבתי שסגן השר יבשר בשורות בכל מה שנוגע לקיומם של אזורי תעשייה, קיום מנגנון של עידוד השקעות או קביעת אזורי פיתוח.

מוחמד ברכה: המגזר הערבי נמצא במצב קטסטרופאלי בנושא של הקצאת שטחים לאזורי תעשיה ומקורות תעסוקה ובנושא של מידור מוחלט של האוכלוסייה הערבית ושל היישובים הערביים מהמסגרת הזאת של אזורי פיתוח או מסגרות של עידוד השקעות.

מוחמד ברכה: החיבור הזה של תעסוקה ותעשייה ומסחר הוא מאוד רלוונטי, הוא מאוד אקטואלי.

מוחמד ברכה: אני יודע שאחד מהנושאים שוועדת הכלכלה עוסקת בו זה הנושא של תאונות הדרכים.

מוחמד ברכה: ידוע שכ13,14 אחוז מאלה שמחזיקים רשיונות נהיגה אלה ערבים.

מוחמד ברכה: יותר מ-30% מהקורבנות הם ערבים.

מוחמד ברכה: זה לא רק נושא של תשתיות או כבישים, אלא זה קשור בנושא שאנחנו מדברים עליו.

מוחמד ברכה: האילוץ שקיים במסגרת הציבור הערבי לעסוק ולעבוד מחוץ ליישובים מחייב אותנו להישאר על הכביש יותר שעות, יותר קילומטרז'.

מוחמד ברכה: הייתי מתחיל דווקא מהנקודה הלא צפויה.

מוחמד ברכה: הייתי אומר שיש פה אלמנט של פיקוח נפש בכל מה שקשור לתעשייה.

מוחמד ברכה: צריך להתחיל מהנקודה הפחות שגרתית.

מוחמד ברכה: יש מקום למתן תשובות ברורות.

מוחמד ברכה: לגבי מה שנוגע לתמרה יש את מ"מ ראש העיר ומהנדס העיר.

מוחמד ברכה: הם הגישו לנו חוברת מסודרת מטעם ראש העיר.

מוחמד ברכה: לא מזמן הייתי בסיור באזור התעשייה בתמרה.

מוחמד ברכה: המשקיעים שם הם לאו דווקא ערבים.

מוחמד ברכה: הם קיבלו חוזים רציניים של אספקת עבודות לתחנות כוח ודברים כאלה.

מוחמד ברכה: הם לא מסוגלים לבצע את החוזים האלה כי אין להם תמיכה ממשרד התעשייה והמסחר.

מוחמד ברכה: אני פניתי למיכאל רצון, סגן שר המסחר והתעשייה, שיעשה סיור.

מוחמד ברכה: אני קיוויתי שהיום הוא יהיה כאן כדי שישמע את הדברים.

מוחמד ברכה: יכול להיות שהמקרה של תמרה הוא מדגם מייצג לגבי כלל האוכלוסייה הערבית.

מוחמד ברכה: אני מקווה שסגן השר יגיע, כדי שזאת לא רק תהיה דינמיקה קבוצתית.

שלום שמחון: אם סגן השר לא יגיע, אני אתעקש על כך שיהיה דיון נוסף, כאשר הדיון הנוסף יהיה רק בנוכחות שר המסחר והתעשייה.

טלב אלסאנע: האוכלוסייה הערבית כבר התרגלה שמתעלמים מההזמנות שלה ומהצרכים שלה.

טלב אלסאנע: פה מתעלמים מוועדה של הכנסת, במיוחד כשהוועדה באה לדון בנושאים של אוכלוסייה שמזה שנים מתעלמים מהצרכים שלה.

טלב אלסאנע: אתה לא מגן רק על הנושא שהוא נושא חשוב, אתה מגן גם על הפעילות הפרלמנטרית.

טלב אלסאנע: אי אפשר להתעלם מזימון של ועדה של הכנסת.

טלב אלסאנע: אי אפשר לקיים דיונים בכנסת ובוועדותיה מבלי שיבוא השר.

טלב אלסאנע: אני מבקש שתצא מפה מחאה חריפה שלנו ושל כל אלה שטרחו והגיעו לדיון הזה, כולל אנשי מקצוע, לגבי הזלזול של השר ושל סגן השר.

טלב אלסאנע: אי אפשר לעבור על זה בשתיקה.

טלב אלסאנע: אנחנו קיבלנו דוח רציני מאוד שהכין מרכז המחקר והמידע של הכנסת.

טלב אלסאנע: אני חייב להודות להם על המאמץ ועל הסקירה המקיפה שהם עשו.

טלב אלסאנע: לקח לי הרבה זמן לעבור על הסקירה.

טלב אלסאנע: מתוך הדברים שנאמרו שם יש גם דברים מדאיגים.

טלב אלסאנע: יש מדיניות מפלה מצד הממשלה.

טלב אלסאנע: הם אומרים שעד שנות ה-90 האוכלוסייה הערבית לא היתה על המפה של משרד התעשייה והמסחר.

טלב אלסאנע: לאחר מכן, כאשר החל התכנון, ראו שיש אזורי תעשייה בבעלות פרטית שאי אפשר לפתח שם תשתית, ראו שיש אזורי תעשייה שהם לא בבעלות פרטית.

טלב אלסאנע: התוכנית של 4 מיליון שקל לא יושמה במלואה.

טלב אלסאנע: אם מקצים תקציב של 120 מיליון שקל לפיתוח אזורי תעשייה, היישום היה 20 או 30 אחוז.

טלב אלסאנע: מדוע כאשר הממשלה מחליטה היא לא מבצעת?

טלב אלסאנע: האם זה איזה שהוא נוהג שמחליטים לא לבצע?

טלב אלסאנע: מדוע כשמקצים לא מיישמים?

טלב אלסאנע: מדוע אין ביצוע מלא של התקציב המיועד למטרות שלשמן מיועד אותו תקציב?

טלב אלסאנע: יש פה רשימה של יישובים שהוחלט על תקצובם, אך המשרד לא תקצב אותם.

טלב אלסאנע: יש החלטות, יש אישור של משרד המסחר והתעשייה, אבל אין תקצוב של אותן החלטות.

טלב אלסאנע: אחר כך מתפלאים כששומעים את הנתונים המדאיגים של האבטלה.

טלב אלסאנע: אי אפשר להגיד שאנחנו מופתעים מכך שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מפרסמת שהיישובים הערבים תופסים מקום ראשון באבטלה.

טלב אלסאנע: זאת התוצאה.

שלום שמחון: כתוב פה שמשרד התמ"ת אחראי על פיתוח התעשייה והתעסוקה לכל תושבי ישראל, ללא הבדל דת, גזע ומין.

שלום שמחון: לשם כך משקיע המשרד תקציבים ויוזם פעילויות שונות, שמטרתן עידוד פיתוח התעשייה בישראל והגדלת שיעור התעסוקה בישראל.

שלום שמחון: במהלך השנים מאז קום המדינה נוצר בישראל פער חברתי כלכלי בין האוכלוסייה היהודית לאוכלוסייה הערבית, שבא לידי ביטוי במגוון של אינדקטורים סוציו-אקונומיים, כמו למשל רמת הכנסת למשק בית ושיעור תעסוקה.

שלום שמחון: פער זה נוצר בגלל השקעה נמוכה יותר מצד משרדי הממשלה במגזר הערבי לאורך השנים, דבר שהביא לתוצאות האמורות.

טלב אלסאנע: זה מאשר את הדברים שאני אומר.

טלב אלסאנע: השכר הממוצע לנפש בקרב האוכלוסייה היהודית הוא 7400 שקל ברוטו לחודש לעומת 4400 במגזר הערבי.

טלב אלסאנע: זה לא איפה שיש ערבים חייבת להיות אבטלה, חייב להיות עוני, אלא איפה שיש ערבים יש אפליה.

טלב אלסאנע: כאשר סגן שר או שר מתחמקים מדיון כל כך מהותי, זה דבר שהוא מאוד מדאיג.

טלב אלסאנע: המדיניות היא סימפטום, אבל יש מגמה.

טלב אלסאנע: אי אפשר לקיים דיון בנושא כל כך חשוב ללא ייצוג נאות של הממשלה.

עסאם מח'ול: אני רוצה לברך את אלה שהגיעו.

עסאם מח'ול: אני רוצה להצטרף למחאה על היעדרותם של נציגי הממשלה.

שלום שמחון: נציגי הממשלה ישנם, סגן השר לא פה.

עסאם מח'ול: זה שיש בעיה של תעסוקה לאוכלוסייה הערבית, זה שיש עוני שזועק לשמיים זאת לא בעיה של האוכלוסייה הערבית, זאת לא בעיה של החברה הערבית אלא בעיה של החברה הישראלית.

עסאם מח'ול: צריך להיות ברור שאנחנו לא מדברים על תקלה במדיניות.

עסאם מח'ול: זאת המדיניות.

עסאם מח'ול: אם לוקחים את המגזר הערבי בכלל, ואם לוקחים את תמרה בפרט, אז זאת המדיניות.

עסאם מח'ול: זאת הסיבה שזה עוד יותר מקומם ועוד יותר מחייב לנקוט צעדים קונקרטיים כדי לשנות את המצב הזה.

עסאם מח'ול: אי אפשר להשלים עם מצב בו אחוז האבטלה בארץ הוא 11% ובתמרה 27%.

עסאם מח'ול: אי אפשר להשלים עם זה שאחוז תובעי מקבלי הבטחת הכנסה ארצית הוא 2.7% ובתמרה 18%.

עסאם מח'ול: אנחנו חייבים להחליט החלטות.

עסאם מח'ול: זאת ועדה שיכולה לתרום קונקרטית לגבי אזורי תעשייה, לגבי פיתוח מקומות תעסוקה, לגבי מתן הקלות ושיווק אזור תעשייה ומקומות תעסוקה במקום כמו תמרה וביישובים ערביים.

טלב אלסאנע: אני העליתי במליאת הכנסת את העניין של מדיניות משרד המסחר והתעשייה.

עסאם מח'ול: אני לוקח את תמרה כדוגמה, כיוון שבשבוע שעבר דיברנו בוועדה הזאת על עניין אחר לגבי תמרה.

עסאם מח'ול: זה מצב שקיים בכל אחד מהיישובים הערביים.

ערן ניצן: חלקו של משרד האוצר במשרד התמ"ת מחולק לשניים: פיתוח אזורי מסחר מחד, ופיתוח אזורי תעשייה מאידך.

ערן ניצן: פיתוח אזורי מסחר נעשה בשנת 2001, 2002 שאז ראינו את הגידול בתקציבים.

ערן ניצן: אני לא מדבר על מה שעושים עם הכסף, אלא על מה משרד האוצר מתקצב.

טלב אלסאנע: תגיד כמה משרד האוצר תקצב.

ערן ניצן: אנחנו תקצבנו 30 מיליון שקלים.

ערן ניצן: לגבי פיתוח אזורי תעשייה, שזה סעיף פיתוח, משרד האוצר תקצב 20 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב.

ערן ניצן: על שולחן ועדת הכספים מונחים 5 מיליון שקלים במזומן.

ערן ניצן: הכסף הזה ישוחרר עם הצגת תוכנית העבודה של משרד התמ"ת.

ערן ניצן: משרד האוצר לא אחראי על ההחלטה לאיזה ישוב ספציפי.

שלום שמחון: אתה יכול להגיד כמה כסף מוקצה לפיתוח אזורי תעשייה במגזר הערבי?

ערן ניצן: ישנה תקנה שנקראת יישום החלטה 2467.

ערן ניצן: יש שם 20 מיליון שקלים בהרשאה להתחייב.

ערן ניצן: משרד התמ"ת יכול להתחייב לגביהם עם הצגת תוכנית עבודה.

שלום שמחון: האם משרד האוצר יכול להגיד שב-20 מיליון שקל אפשר לפתור את בעיית אזורי התעשייה במגזר הערבי?

שלום שמחון: ערן ניצן:

שלום שמחון: אנחנו שותפים לעבודה עם משרד התמ"ת, שגם הוא אומר שיש איזה שהוא קצב של עבודה שניתן לעשות.

שלום שמחון: עם התגברות הקצב והמשך העבודות יתוקצב עוד תקציב הרשאה.

שלום שמחון: במגזר הערבי ברחבי מדינת ישראל חיים 1.2 מיליון נפש.

שלום שמחון: מחציתם חי בגליל, היתר חי ברחבי הארץ השונים, בעיקר באזור המשולש והדרום.

שלום שמחון: האם אתם חושבים שבסדר גודל של תקציב מהסוג הזה אפשר לפתח אזורי תעסוקה באותם 60 ישובים?

ערן ניצן: כן.

ערן ניצן: ההחלטה כולה מדברת על 60 מיליון שקלים לפיתוח אזורי תעשייה בישובים הערביים.

שלום שמחון: בינתיים הצטרף אלינו סגן שר התמ"ת.

שלום שמחון: אני מבקש לשמוע מסגן השר על מדיניות המשרד לפיתוח אזורי תעשייה ותעסוקה במגזר הערבי.

מיכאל רצון: בשנת 2004 הוקצו כ14 מיליון שקלים למטרת פיתוח אזורי תעשייה.

מיכאל רצון: הקצב תלוי בהתפתחויות, תלוי בהזרמות, תלוי בביצוע.

מיכאל רצון: במגזר הערבי התפתח שירות משפחתונים, שזה מסגרת פרטית ל-5 ילדים.

מיכאל רצון: כיום פועלים כ750 משפחתונים שמתחנכים בהם 4250 ילדים.

מיכאל רצון: השירות מספק מענה תעסוקתי ל850 נשים שמפעילות את המשפחתונים.

מיכאל רצון: בשנים האחרונות התפתחה מודעות בקרב המגזר הערבי לפיתוח מסגרת מעון.

מיכאל רצון: בנוסף לזה הקצתה המדינה משאבים לבנייתם של 17 מעונות יום במימון ממשלתי מלא על ידי משרד השיכון, מה שקרוי מעונות ברודט.

מיכאל רצון: חלקם נמצאים בשלבי בנייה שונים, חלקם החלו לפעול.

מיכאל רצון: הערכה היא כי במעונות ייקלטו 1500 ילדים נוספים.

מיכאל רצון: זה יספק עוד מקומות עבודה.

מיכאל רצון: סבסוד הילדים ייעשה בהתאם לקריטריונים שנקבעו לגבי נשים עובדות.

מיכאל רצון: ההכשרה המקצועית מתנהלת ללא הבדל דת, גזע ומין.

מיכאל רצון: כ-22% מסך כל המשתתפים בהכשרה מקצועית בשנת 2003 היו ערבים.

מיכאל רצון: רק 9%, שזה 1127, למדו בקורסים מיוחדים.

מיכאל רצון: קשה לאתר ביישוב אחד 20 מבוגרים שמתאימים להכשרה מקצועית, לכן עושים את זה במסגרת של נפות.

מיכאל רצון: אי אפשר לעשות את זה בכל יישוב בנפרד, צריך לרכז את זה.

מיכאל רצון: בשנת 2004 הוקצו למגזר הערבי קורסים מקצועיים בעלות של 20 מיליון שקלים, הכשרת מהנדסים בעלות של 47 מיליון שקלים.

מיכאל רצון: תמיכה בעסקים קטנים ובינוניים.

מיכאל רצון: יש מספר מטות לפיתוח יזמות.

מיכאל רצון: יש בירכא, נצרת, המשולש.

מיכאל רצון: זה 10% מסך כל תקציב הרשות, בלי לקחת בחשבון מחקרים, סקרים, שזה אנחנו עושים באירועים שוטפים בכל עסק.

מיכאל רצון: סך כל הרשות לעסקים קטנים מהווה 64% מכלל התקציב.

מיכאל רצון: יש לי פה פירוט לגבי מה נעשה בכל יישוב ובכל מקום במגזר הערבי.

מיכאל רצון: סך הכל הוקמו כ-260 עסקים בכל המגזר.

מיכאל רצון: סך כל התקציב הוא 4.2 מיליון שקל, כשעלות יצירת מקום עבודה הוא כ6000 שקלים.

שלום שמחון: לפתח מקום עבודה במגזר הערבי עולה 6000 שקל?

מיכאל רצון: לפתח מקום עבודה באופן כללי עולה 6000 שקל.

מיכאל רצון: בעסקים גדולים זה עולה הרבה יותר.

טלב אלסאנע: בסכום הזה אי אפשר לפתח שום דבר.

מיכאל רצון: עסק קטן יכול להיות חנות, בית מלאכה, משרד.

מיכאל רצון: העלות שעולה לנו להשקיע כדי לפתח ולסייע לעסק כזה הוא 6000 שקלים.

מיכאל רצון: בדרך כלל לשכת המדען הראשי נענית לבקשות במו"פ שמופנות אליה.

מיכאל רצון: כל מפעל תעשייתי יכול להגיש בקשה.

מיכאל רצון: אין הבדל בין מגזר המיעוטים למגזר היהודי.

מיכאל רצון: לשכת המדען מבצעת פעילות מיוחדת במגזר הערבי באמצעות חממה טכנולוגית שהוקמה במהלך שנת 2003 בעיר נצרת.

מיכאל רצון: על מנת לעודד את הפעילות בחממה הזאת, החליטה לשכת המדען הראשי להכיר בחממה כחממה פריפריאלית.

מיכאל רצון: ההכרה מעניקה לחממה תקציב מוגדל.

מיכאל רצון: עד כה אושרו לחממה הזאת כ-4 פרוייקטים.

מיכאל רצון: עידוד השקעות.

מיכאל רצון: המשרד מנהל מדיניות מעודדת, מדיניות של אפליה מתקנת ביישובי המגזר הערבים, ככל שהדבר מתאפשר במסגרת הכלים שבידי המשרד.

מיכאל רצון: משמעות הדבר היא הקלה בקריטריונים באישור הפניות.

מיכאל רצון: יזמים שירצו להקים מפעל ביישובי המגזר הפריפריאלי, יוכלו במקרים מסויימים לזכות במעמד של מפעל מאושר על פי החוק לעידוד השקעות הון, גם אם הם אינם יצואנים מובהקים.

מיכאל רצון: בדרך כלל הקריטריון החשוב ביותר הוא ייצוא.

מיכאל רצון: במקרים מסויימים אנחנו מוותרים ועושים אפליה מתקנת.

מיכאל רצון: דוגמה למפעל כזה הוא "עוף טנא".

טלב אלסאנע: כמה שילמו ליזם המפעל הזה?

מיכאל רצון: המפעל הזה אושר במסגרת מרכז השקעות.

מיכאל רצון: הקריטריונים שם לא היו בדיוק מתאימים להקמת מפעל מאושר, אבל בכל זאת ריבענו את המעגל כדי לסייע להקמת המפעל הזה.

שלום שמחון: האם אתם מכינים עבודה מעמיקה בנושא התעשייה, המסחר והתעסוקה במגזר הערבי?

שלום שמחון: אנחנו ביקשנו איזה שהוא דוח ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

שלום שמחון: למי שהספיק לעבור על הדוח הזה נתגלתה תמונה קשה.

שלום שמחון: התמונה קשה לא רק בגלל שיש פערים גדולים מאוד בין המגזר הערבי ליהודי, אלא בגלל העובדה שאין תמונת מצב ברורה לגבי אוכלוסייה שמונה 1.2 מיליון נפש.

שלום שמחון: מדובר באוכלוסייה שאזורי התעשייה שנמצאים בה הם ברמה מאוד נמוכה ובחוסרים מאוד גדולים.

שלום שמחון: אני מצביע על פערים גדולים מאוד בין אזורי התעשייה במגזר הערבי לאזורי התעשייה במגזר היהודי.

שלום שמחון: לכאורה אפשר להבין שמראש היתה מדיניות של לא לפתח אזורי תעשייה במגזר הערבי.

שלום שמחון: הדוח מראה שעיקר אחוזי האבטלה נמצאים במגזר המסויים הזה.

שלום שמחון: לא נראה שיש מדיניות כוללת.

שלום שמחון: לא במקרה שאלתי על ההיקף התקציבי.

שלום שמחון: האם אפשר ב14 מיליון שקל לפתח, לצמצם או לסגור פערים שנמשכו במהלך שנים?

שלום שמחון: מתוך הנתונים שהעלית אפשר להבין שהמשרד שם דגש על האוכלוסייה הערבית.

שלום שמחון: השאלה היא אם יש בדגש הזה כדי לסגור את אותם פערים, כדי ליצור איזו שהיא תוכנית ארוכת טווח שנותנת פתרון.

שלום שמחון: לא בטוח שתוכנית כזאת ישנה, אבל אם היא ישנה, הייתי שמח לקבל אותה בוועדה כדי לעין בה.

שלום שמחון: בשנים שעברו היו קיצוצים בכל המגזרים.

שלום שמחון: הקיצוצים לא פסחו על המגזר הערבי.

שלום שמחון: למה אני אומר את זה?

שלום שמחון: כי אני כיהנתי בממשלה הקודמת.

שלום שמחון: היה דגש מסויים על החקלאות במגזר הערבי.

שלום שמחון: שמתי דגש במגזר הערבי כדי לסגור איזה שהוא פער.

שלום שמחון: בדרך כלל לא היה תקציב שנוצל עד תומו.

שלום שמחון: מה קורה עם אותם תקציבים שלא מבוצעים?

שלום שמחון: אני אומר את הדברים האלה לא כי אני מטיל ספק ברצון שלך ושל השר, אלא כדי לשים את הדברים על השולחן.

שלום שמחון: כאשר אתה יודע שיש בעיה אתה מנסה להתמודד איתה.

מיכאל רצון: יש תוכנית לצרף אזורי פיתוח למנהלות קיימות.

טלב אלסאנע: מה זה עוזר לקידום התעשייה במגזר הערבי?

מיכאל רצון: זה יאחד משאבים ואמצעים.

מיכאל רצון: זה יוכל לתת גיבוי לאזורי תעשייה ולאזורים מסחריים במגזר הערבי על ידי אותם אמצעים שנמצאים כבר היום במינהלות אחרות.

טלב אלסאנע: זה נעשה בשיתוף פעולה?

מיכאל רצון: בהחלט.

מיכאל רצון: עומד לצאת מכרז לפרוייקט עבור המגזר, שיקדם ויזרז הליכים.

מיכאל רצון: אנחנו נקדם פיתוח אזורי תעשייה חדשים במסגרת המוגבלת שאנחנו נמצאים בה.

טלב אלסאנע: יש לך נתונים לגבי ההתקדמות של זה?

מיכאל רצון: נתתי לך את הנתונים בעקבות שאילתה שלך.

מיכאל רצון: הפערים שישנם במגזר הערבי לעומת המגזר היהודי אלה לא דברים שנוצרו היום, אנחנו יודעים שזה עשרות שנים.

מיכאל רצון: השר אהוד אולמרט הטיל על המשרד משימה לקדם את המגזר הערבי בשנים הקרובות, זאת למרות הקיצוצים התקציביים הקשים.

מיכאל רצון: נשים במגזר הערבי שבדרך כלל לא עובדות ניגשות היום לשירות התעסוקה.

מיכאל רצון: הן לא מקבלות עבודה לא בגלל שהן לא רוצות לעבוד, אלא כי הן לא יכולות לעבוד.

מיכאל רצון: המספר של המובטלים במגזר הערבי גדל.

מיכאל רצון: ישנה תופעה של עבודה שחורה במגזר הערבי, שנרשמים בלשכות התעסוקה ועובדים בעבודה שחורה.

מיכאל רצון: זאת תופעה רחבה שקיימת.

עסאם מח'ול: הם אשמים באבטלה?

מיכאל רצון: ממדי האבטלה הם פחות גדולים ממה שמצויים בדוחות.

מיכאל רצון: את הדברים האלה נברר ברגע שתוכנית ויסקונסין תעבוד.

מיכאל רצון: לתוכנית הזאת אנחנו נכניס כ-20% מהמגזר הערבי.

מיכאל רצון: אנחנו הולכים לגלות את ממדי התופעה באמצעות הפיילוט של ויסקונסין.

מיכאל רצון: בדוח האחרון של שירות התעסוקה מחודש אפריל יש ירידה משמעותית במגזר הערבי במספר דורשי העבודה.

מיכאל רצון: אני מניח שבחודש מאי תמשך התופעה הזאת.

מיכאל רצון: הרחיבו את מספר הנרשמים מאוגוסט שנה שעברה.

מיכאל רצון: המספר גדל.

מיכאל רצון: היה גם גידול בשירות התעסוקה במספר דורשי העבודה בחודשים שעד לפני חצי שנה.

מיכאל רצון: עכשיו המספרים מתחילים לרדת.

מיכאל רצון: אני מקווה שזה נעשה גם כתוצאה מעבודה נכונה יותר, וגם מזה שאנחנו מוסיפים מקומות עבודה.

מיכאל רצון: אני בטוח שצריך להשקיע משאבים הרבה יותר גדולים במגזר הערבי כדי לצמצם את הפערים האלה, אבל זה כבר עניין של יכולת של מדינת ישראל להשקיע את המשאבים האלה.

מוסא אבו-עסא: הגיע הזמן שתתקנו את הפערים האלה.

מוסא אבו-עסא: בושה למדינת ישראל מה שקורה במגזר הערבי.

מוסא אבו-עסא: אתם סוגרים את המשרד שלי בכפר כנא, ומעבירים אותו לנצרת.

מוסא אבו-עסא: אין תחבורה סדירה.

מוסא אבו-עסא: אנשים צריכים להחליף כמה אוטובוסים.

מוסא אבו-עסא: אם תוציאו פקיד לכל מועצה כדי שיעשה רישום, אתם תדעו מה ממדי האבטלה במגזר הערבי.

מוסא אבו-עסא: כשיש הרבה מובטלים פותחים להם קורס שבסופו אי אפשר להשיג עבודה.

מוסא אבו-עסא: זה לא שווה כלום.

מוסא אבו-עסא: יש לי אזור תעשייה מפותח, אבל לי כיישוב אין ביוב.

מוסא אבו-עסא: אני לא יודע איך נוכל לעבוד במדינה הזאת.

מוסא אבו-עסא: אין לי גם כוח לקחת הלוואות בשביל לעשות ביוב, כי אני לא יכול להחזיר אותן.

מוסא אבו-עסא: הדברים האלה לא נגמרים.

מוסא אבו-עסא: בינתיים אנחנו סובלים מהם.

מוסא אבו-עסא: מינהל מקרקעי ישראל לא מספק לנו מגרשים.

מוסא אבו-עסא: משרד השיכון מסרב לתת לנו מגרשים לבנייה.

מוסא אבו-עסא: למה הוא לא מספק אותם?

מוסא אבו-עסא: כי יש לו בעיה עם האוצר.

מוסא אבו-עסא: הוא רוצה כסף, אבל האוצר לא נותן לו.

מוסא אבו-עסא: הוא רוצה שהבדואים ילחצו על האוצר שייתן כסף למשרד השיכון.

מוסא אבו-עסא: כאשר אני קורא בעיתון שמשרד השיכון ביישוב שהוא לא חוקי משקיע 80 מיליון שקל, זה דבר שזועק לשמיים.

מוסא אבו-עסא: מים הגיעו עד נפש, אנחנו לא יכולים יותר.

איברהים אבו-ראס: אדוני סגן השר, אתה מדבר על 14 מיליון שקל מתוך כ218 מיליון שקל תקציב הפיתוח.

טלב אלסאנע: איך אפשר לסגור פערים עם זה?

איברהים אבו-ראס: מה הולכים לעשות ב-14 מיליון שקל האלה?

טלב אלסאנע: איך אפשר לסגור פערים עם 5%?

איברהים אבו-ראס: מה שחשוב זה הפרוייקטים בשטח.

איברהים אבו-ראס: במהלך 4 השנים האחרונות לא היה אף אזור תעשייה חדש במגזר הערבי.

איברהים אבו-ראס: מסוף כהונתה של ממשלת נתניהו לא היה אזור תעשייה חדש.

איברהים אבו-ראס: יש אזורי תעשייה מוכנים לפיתוח.

איברהים אבו-ראס: אני אספתי חומר מהרשויות המקומיות.

איברהים אבו-ראס: אני לוקח לדוגמה יישוב כמו אום אל-פחם, שיש בו אזור תעשייה עם כל האישורים, עם כל התוכניות הסטטוטוריות אבל מזה כמה שנים לא מתוקצב.

איברהים אבו-ראס: יש אזור תעשייה בנצרת, שזה אזור מלאכה..

ערן ניצן: מתקציב המזומן של פיתוח אזורי תעשייה נוצלו כ-20%.

איברהים אבו-ראס: התחלנו באזור תעשייה לפני 10 שנים.

איברהים אבו-ראס: בשנת 2000 התחילו לעבוד.

איברהים אבו-ראס: עשו 50% מהעבודה.

איברהים אבו-ראס: מכרו את כל האדמה, לא נשאר מטר אחד.

איברהים אבו-ראס: באו אנשי נצרת ולקחו כמעט את כל אזור התעשייה.

איברהים אבו-ראס: זה לפני 3 שנים.

איברהים אבו-ראס: אנחנו כל יום מתקשרים, כל יום מדברים.

איברהים אבו-ראס: לקחו כסף מאנשים.

איברהים אבו-ראס: לקחו 5,6 מיליון שקל מאנשים.

איברהים אבו-ראס: לפני יומיים ראיתי שהם באו לעבוד.

איברהים אבו-ראס: לא יודע אם יעבדו שבוע וילכו, או שיש להם תקציב.

איברהים אבו-ראס: היה מדובר בכביש גישה לאזור תעשייה.

איברהים אבו-ראס: עד היום לא התחילו לבנות.

איברהים אבו-ראס: רק מדברים על כך שיש כסף, שאין כסף.

אמון סהלי: אנחנו סובלים הרבה.

שלום שמחון: אני ממשיך לקיים את הדיון הזה רק מפאת כבודכם.

שלום שמחון: הבהרתי בתחילת הדיון שאם השר בעצמו לא יגיע ויגיד מה הוא מתכוון לעשות במגזר הערבי, הדיון הזה מיותר.

שלום שמחון: אני מאפשר לכם לדבר רק לצורך הפרוטוקול, לא כי אני חושב שתהיה פה איזו תוצאה מרעישה.

אחמד חג'אזי: אחוז האבטלה בתמרה, כפי שסיפר חבר הכנסת ברכה, הוא 27%.

אחמד חג'אזי: אתמול הוצאתי את הנתונים מביטוח לאומי.

אחמד חג'אזי: מספר האנשים שנרשמים בהבטחת הכנסה הוא 1367.

אחמד חג'אזי: אלה הנתונים של מרס 2004.

אחמד חג'אזי: אם אתה לוקח 5000 בתי אב בתמרה, אז 50% נמצאים מתחת לקו העוני בקרב המשפחות, כאשר בקרב הילדים כמעט 55%.

אחמד חג'אזי: התכנון של אזור התעשייה בתמרה התחיל בשנת 1980, השיווק התחיל בשנת 1995.

אחמד חג'אזי: זה כולל שטח של 300 דונם, מהם 100 דונם שטח פרטי, 200 דונם שטח מינהל.

אחמד חג'אזי: כמעט רוב הקרקע שטחי המינהל.

אחמד חג'אזי: מה שבנוי בפועל זה בין 25% ל-30%, בעיקר במתחם הבינוני, שזה נגריות, מוסכים, טקסטיל, בתי דפוס.

אחמד חג'אזי: הם מעסיקים עובד וחצי.

אחמד חג'אזי: תמרה נמצאת על ציר כביש 70, היא יכולה לאגד כפרים מסביב.

אחמד חג'אזי: יש לנו אישור להקמת מינהלת באזור התעשייה.

אחמד חג'אזי: משרד התמ"ס לא העביר תקציב להקמת המינהלת.

אחמד חג'אזי: השלמת הפיתוח לא נגמרה.

אחמד חג'אזי: כביש גישה לא נגמר.

אחמד חג'אזי: זה לא רק נושא של פיתוח אזור תעשייה, אלא הם לא נותנים כלים ליזמים שיכולים לבוא ולפתח.

אחמד חג'אזי: הם לא מפתחים את האזורים, במיוחד אזורים מוכי אבטלה.

אחמד חג'אזי: אם הם לא יהפכו את האזורים לאזור עדיפות לאומית א', אף אחד לא יבוא לשם.

אחמד חג'אזי: הרבה מפעלים בנו בתמרה.

אחמד חג'אזי: ניתנו להם הטבות בארנונה, בהיטלים.

אחמד חג'אזי: אם לאזור הזה לא נותנים הטבות במס ומענקים, אז העובדים לא יבואו.

אחמד חג'אזי: הם ילכו ליקנעם, למגדל העמק, ששם יש אזור עדיפות א'.

אחמד חג'אזי: אם לא יתנו לנו אזור עדיפות א', אז המפעלים יהפכו לslums.

רימון לביא: אני מבין שבאותו יישוב שנסגר בו סניף יש הרעת התנאים.

רימון לביא: בראייה יותר רחבה צריך להבין שסניף קטן הוא רק מדור רישום, דהיינו הוא רק רושם את האנשים.

שלום שמחון: הניסיון לצמצם את הבעיה שקיימת, או לכאורה להגיד שהיא לא קיימת לא משנה את עצם קיומה של הבעיה.

שלום שמחון: יש בעיה במגזר הערבי.

שלום שמחון: זה לא אומר שהיא לא קיימת במגזר היהודי, רק היא חריפה יותר במגזר הערבי.

שלום שמחון: השאלה היא אם מדינת ישראל רוצה להמשיך עם הבעיה.

שלום שמחון: כל הסדר שיינתן פה לגבי אלה שעובדים בשחור או אלה שלא עובדים בשחור הוא לא רלוונטי לגבי הבעיה עצמה .

שלום שמחון: התחלנו לגרד את הנושא.

שלום שמחון: זה רק חלק ראשון של הדיון.

שלום שמחון: אי אפשר להגיד שזה הולך לכיוון של פתרון.

שלום שמחון: מאחר וזה לא הולך לכיוון של פתרון, ומאחר וכאן כוח העבודה הבלתי מנוצל נמצא דווקא במגזר הערבי ופחות במגזר היהודי, אז אני חושב שיש חשיבות גדולה לכך שהשר בעצמו יגיע לאחר שיעשה עבודת מטה במשרד שלו ויגיד מה הפתרונות המוצעים כדי לפתור את הבעיה לאורך זמן.

שלום שמחון: בהחלט יכול להיות שלא צריך להתייחס למגזר הערבי כאל דבר שהוא חריג.

שלום שמחון: יש מקומות שהם טובים.

שלום שמחון: יכול להיות שהממשלה צריכה להכין 40 תוכניות לכל יישוב בנפרד, יכול להיות שהיא צריכה לשים שם מלווה שילווה את התוכנית הזאת כד לפתור את הבעיה.

שלום שמחון: אנחנו נקבע דיון נוסף.

קריאה: צריך לפתח תוכניות אמיתיות על-מנת לגשר על הפערים.

קריאה: כל עוד לא מפותחות תוכניות כאלו המצב ימשיך להיות כמו שהוא.