ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 186, 2004-05-04 12:00

שלום שמחון: צהריים טובים.

שלום שמחון: לפני שאני פותח את הישיבה אני רוצה למסור הודעה לוועדה שאינה קשורה לנושא הזה, אבל היא קשורה לנושא חשוב אחר שגם הוא נוגע לצרכנים, ולכן אני עושה את זה, ברשותך, חבר הכנסת אילן שלגי.

שלום שמחון: בהמשך לדיוני הוועדה בנושא התאגידים הבנקאיים על פגיעה בצרכנים ועל היעדר תחרות בענף הבנקאות, ההשלכות לייקור עמלות הבנקים על משקי הבית והצרכנים, אנחנו קיימנו ישיבה עם מנהלי התאגידים הבנקאיים לפני כמה חודשים, ובה הם נענו לבקשתי לא להעלות את העמלות.

שלום שמחון: אני שמח שנפתח שם דיון ארוך שבעקבותיו הם יוזמים לא מעט שינויים.

שלום שמחון: יחד עם זה, אני חייב לציין שהנושא עלה למודעות הציבורית בעקבות צוות שהוועדה הקימה ששותפים לה מחלקת המחקר והמידע של הכנסת, איגוד הבנקים, משרד האוצר, הפיקוח על הבנקים והמועצה לצרכנות.

שלום שמחון: בתהליך של בדיקת סוגיות שונות בתחום בנקאות שהחל בוועדת הכלכלה הביא לכך שגם איגוד הבנקים וגם המפקח על הבנקים והממונה על ההגבלים העסקיים מכינים עבודות שונות.

שלום שמחון: אני ביקשתי בישיבה הקודמת ממשה גדיש שמכיר את התאגידים הבנקאיים שייעץ לי בתור יושב-ראש הוועדה בנושא הזה וילווה גם את הוועדה שאנחנו הקמנו.

שלום שמחון: במסגרת הזאת הוא ייפגש גם עם הוועדה וגם עם התאגידים הבנקאיים ועם כל מי שקשור לתחום הזה: גם עם המועצה לצרכנות, כמובן.

שלום שמחון: בהזדמנות זו אני רוצה להציע לוועדה להזמין ממחלקת המחקר של הכנסת סקר צרכנים שיבחן את שביעות הרצון של הצרכנים מהבנקים, מהשירות שמקבלים, מאפשרויות המעבר מבנק לבנק שמעידים על קיומה או אי-קיומה של תחרות מסוימת, וכן בעניין גובה העמלות והריביות שמשולמות, בעיקר על משכנתאות והתשואה על כספים שמפקידים והסיכונים שיש לציבור.

שלום שמחון: המחקר יאפשר לנו לגבש מדיניות ולפעול בהתאם, כולל לשקול תיקוני חקיקה במקומות שיידרשו.

שלום שמחון: כל מי שחשב שיש לנו כוונה לתת מנוח לנושא, אין לנו כוונה כזאת ואנחנו ממשיכים לעסוק בהם, ואני מקווה שהימים הקרובים יעידו על כך.

שלום שמחון: אנחנו מקבלים החלטה להזמין את הסקר, ואני מקווה שתוך תקופה קצרה הנתונים של הסקר יהיו בידינו, ואנחנו נפרסם אותם לציבור באופן מסודר.

שלום שמחון: תודה.

שלום שמחון: נעבור להצעת חוק המתווכים במקרקעין (הגבלת תקופת הבלעדיות).

שלום שמחון: הצעת חוק של חבר הכנסת אילן שלגי.

שלום שמחון: תוכל לעדכן אותנו מה קרה בין הישיבה ההיא לישיבה הזאת?

אילן שלגי: בין הישיבה ההיא לישיבה הזאת החוק עבר בקריאה ראשונה במליאה.

אילן שלגי: היום אנחנו פה כדי להכינו ולאשרו לקריאה שנייה ושלישית.

אילן שלגי: אני סבור שההצעה שהגענו אליה לקראת הקריאה הראשונה היא בהחלט מאוזנת שמחזקת את ההגנה לצרכנים, ואולי נותנת הגנה שלא הייתה קודם על הצרכנים ומאפשרת למתווך שמעמדו הבלעדי יהיה מוגן בנסיבות מסוימות כפי שהוגדר כאן, והשר מוסמך לקבוע חלק מהקריטריונים בתקנות.

אילן שלגי: היות שזה חוק שמגן על הצרכנים וגם הגנה מסוימת על המתווכים רוב הגופים המתווכים או אלה שמייצגים את המתווכים – היות שמדובר גם בפרנסתם של אנשים – משמיעים קולות של לא מרוצים; הם סבורים שראוי להתחשב בהם ולתת להם יותר, וזה לגיטימי מבחינתם, ולעומת זאת קולו של הצרכן כמעט איננו נשמע.

אילן שלגי: לשמחתי, התקבל אתמול מכתב מהמועצה לצרכנות שגם מיוצגת פה היום, וכמובן שאני גם רואה את תפקידנו, חברי הכנסת, בוועדה הנכבדה הזאת להגן על הצרכנים ולהיות להם לפה בלי לפגוע במה שמגיע למתווכים, ולדעתי כבר נתנו להם בנוסח, כפי שהוא לפנינו.

אילן שלגי: תודה רבה.

שלום שמחון: כלומר, אתה באופן עקרוני ממליץ להשאיר את הנוסח הנוכחי שעבר בקריאה ראשונה.

אילן שלגי: הנוסח הזה הוא בהחלט פשרה הוגנת, לדעתי.

אילן שלגי: חוץ מזה נשאר פתח להתקנת תקנות שבהחלט יכולות לווסת בין הרצונות והצרכים השונים.

שלום שמחון: אני מבין שאתה רוצה לפנות לגופים שמייצגים את המתווכים.

שלום שמחון: אני מבין שיש לכם עניין שאנחנו נשקיע חשיבה ועבודה רבה בתיקונים שונים שיכול להיות שצריכים להיות, אבל אני לא הייתי מעוניין שאנחנו ננצל את ההזדמנות הנוכחית כדי לעכב את החוק הזה בכך שייכנסו בו תיקונים נוספים.

שלום שמחון: אני מוכן להציע שאנחנו נקיים בנפרד – וכמובן אני מזמין את חבר הכנסת שלגי כמי שבקי בתחום הזה, אבל הוא לא חבר הוועדה – דיונים כדי להציע תיקונים נוספים, ובהזדמנות הזאת להסתפק במבנה הנוכחי של החוק ולהביא אותו לקריאה שנייה ושלישית.

שלום שמחון: אני כמובן נותן לכם אפשרות להתייחס, אבל אני רק אומר שאם הכוונה היא להלביש על החוק הזה אלמנטים נוספים, אני מוכן שנעשה את זה בנפרד, לא במסגרת הזאת.

יורם אבירם: אני מייצג בישיבה הזאת את פורום חברות התיווך שגם נציגיהן נמצאים כאן.

יורם אבירם: הכוונה שלנו אינה להוסיף אלמנטים נוספים שאינם בנושא הבלעדיות.

יורם אבירם: נושא הבלעדיות שהוא מרכז הפעילות של המתווך הוא הנושא שאנחנו חושבים שצריך להידון בתיקון הזה, ואנחנו לא מבקשים לדון בנושאים אחרים.

יורם אבירם: בנוסח הזה כפי שהוא מוצע יש פגיעה חמורה מאוד בפרנסתם של המתווכים, והחוק בנוסח הזה אם מטרתו הייתה לפשט את המצב בחקיקה ולמנוע ריבוי הליכים משפטיים, הרי שהוא יגרום לכך שיהיו אלפי תביעות משפטיות.

יורם אבירם: כמעט בכל מקרה שבו תינתן בלעדיות העניין יגיע לבית-המשפט.

יורם אבירם: זו לא המטרה של החוק, ולכן אנחנו צריכים לדון בנוסחו לפני הקריאה השנייה והשלישית, ולא לחכות למקצה שיפורים נוסף בעניין הבלעדיות.

יורם אבירם: אני לא מדבר כרגע על הבעייתיות בסתירה בין החוק לבין חוק יסוד חופש ההתקשרות שקומם גם הוא רבים מהמתווכים.

שלום שמחון: אז מה אתה רוצה להציע?

שלום שמחון: משפט שאתה רוצה לשנות, מילה שאתה רוצה להוסיף, לא ספר.

יורם אבירם: בסעיף (1), סעיף קטן (2) בהצעת החוק אנחנו צריכים להתייחס לסוג הנכסים.

יורם אבירם: התחלת הדיונים כאן הייתה בהתייחסות לצרכן הקטן שיש לו דירה שהוא רוצה למכור, וצריך להגן עליו.

אילן שלגי: דיברנו על כך בלי סוף, ויש פה תשובה.

אילן שלגי: אז הולכים להתקנת תקנות.

שלום שמחון: אני מאוד פרגמטי, ואני רוצה לנוע קדימה.

שלום שמחון: אם אתה רוצה לעשות תיקון כזה או אחר תציע אותו.

שלום שמחון: אם דיברנו עליו, ולא קיבלנו את הכול אז אין טעם שתחזור על זה.

יורם אבירם: התיקונים שאנחנו מבקשים הם כדלקמן:

יורם אבירם: תיקון אחד מתייחס להגדרת הנכס שלגביו תהיה הגבלת בלעדיות ל- 6 חודשים, ובו הסמכות נמסרה למתקין התקנות.

יורם אבירם: בפגישה שקיימנו אתמול במשרד המשפטים הגענו למסקנה – ואני מניח שזו גם עמדת משרד המשפטים – שהתקנת התקנות בשאלה הזאת היא בלתי אפשרית.

יורם אבירם: לכן אנחנו נכונים לוותר על התקנת התקנות בנושא הזה, שלכאורה הייתה צריכה לעזור לנו, ולצמצם במעט את סוג הנכסים שלגביהם תהיה תקופת הבלעדיות, והכוונה היא לדירת המגורים היחידה של הצרכן.

טנה שפניץ: כשאנחנו אכן ראינו שזה עולה נפגשנו עם הנציגות של המתווכים כדי לדעת אם יש לנו הסמכה מספיק רחבה להכניס תקנות.

טנה שפניץ: ניסינו לתפעל את הסעיף הזה של הוצאת נכסים, ולקחנו את הקריטריונים האפשריים ונתקלנו בבעיות מאוד רציניות.

טנה שפניץ: שירלי אבנר, אולי את רוצה להגיד את הפרטים.

שירלי אבנר: חשבנו להיזקק לשווי הנכס, ואז ראינו שיש הבדלים בין אזור אחד לאזור אחר, וזה לא תמיד צודק.

טנה שפניץ: נוסף לכך, מי יקבע את שווי הנכס?

טנה שפניץ: איך ייקבע שווי הנכס?

טנה שפניץ: לפי מה שהמוכר חושב, לפי מה שהמתווך מעריך?

טנה שפניץ: כל פעם יצטרכו לקחת שמאי?

אילן שלגי: אני רוצה להזכיר לך שבדיון פה הביאו דוגמות של הווילה של ברק בכפר שמריהו.

אילן שלגי: כלומר, מדובר על מקרים קיצוניים כדי שלא על כל דירת מגורים הייתה עולה הסוגייה איזו דירת מגורים.

אילן שלגי: לכן הפשרה הייתה לא שלושה חודשים, אלא שישה, ומדובר על כל נכס של מוכר שאינו עוסק – כך שלא מדובר על מלון או על בית דירות של קבלן – וההתייחסות לתקנות ולשווי דיברה על אותם נכסים יקרים באופן יוצא דופן.

טנה שפניץ: אני זוכרת את זה, ואני גם זוכרת שביקשתי שזה יגיע אחרי קריאה ראשונה כדי שיהיה מותר לנו לשאול ולענות.

טנה שפניץ: העניין הוא מה אתה תקבע, ומי יקבע את המחיר הזה?

אילן שלגי: אני מסכים אתך, לא צריך מחיר, ברגע שמדובר על מוכר שאיננו עוסק.

אילן שלגי: את רוצה לצמצם את סמכותו של מתקין התקנות כשהוא לא מוכן לפי שווי, אלא רק לפי סוג הנכס.

טנה שפניץ: אבל מה זה סוג הנכס.

טנה שפניץ: אנחנו כתבנו שהמוכר לא עושה את זה במהלך עסקיו הרבים.

טנה שפניץ: זה כתוב, וזה בסדר, אני לא מתווכחת על זה.

טנה שפניץ: השאלה היא למה אנחנו רוצים להיכנס עוד.

טנה שפניץ: לעניין המחיר זה אולי מתבקש, אבל כשהתחלתי לנסות לתפעל את זה לא ידעתי איך.

טנה שפניץ: לגבי סוג הנכס – איזה סוגים אנחנו מכירים?

טנה שפניץ: מגורים.

טנה שפניץ: ברגע שאנחנו מדברים על מישהו שעושה את זה במהלך עסקיו הרבים, גם את זה צריך להוכיח ולא צריכה להיות בעיה.

טנה שפניץ: אבל אם נלך לכיוון הזה זו קרקע חקלאית או שטח גדול ושטח קטן, בעיר או לא---

שלום שמחון: לא נכון.

שלום שמחון: הוא אומר לך: כל מי שהוא לא עוסק.

שלום שמחון: לכן קרקע חקלאית אינה תואמת.

קריאה: למה?

קריאה: אדם פרטי לא יכול להחזיק קרקע חקלאית?

נחמן שכטר: רק עוסק מחזיק קרקע חקלאית?

שלום שמחון: לא, המוכר.

אילן שלגי: למה שלא נגן על החקלאי?

אילן שלגי: זה בסדר גמור.

טנה שפניץ: על זה אני לא מתווכחת, זה כבר קיים.

טנה שפניץ: הסמכות שניתנה לשר אנחנו לא יודעים---

אילן שלגי: אז צריך להוריד ממנה את עניין הערך.

טנה שפניץ: אבל אין לנו שום קריטריון אחר.

טנה שפניץ: מה עוד ניסינו?

שירלי אבנר: דיברנו על שטח, ואז אמרנו ששטח הוא לא לגיטימי; חשבנו על מיקום, ועל זה בכלל אין שום אפשרות לפרט.

שלום שמחון: על מה כן חשבתם כהצעה?

טנה שפניץ: חשבנו שמה שכתוב בה כבר, שזה לא על-ידי מוכר עסקי, זה בסדר.

יורם אבירם: ומחשבה נוספת הייתה באמת לצמצם את זה לחלק של המגורים כי אנחנו יוצאים מתוך הנחה שאם זה לא עסקי---

שלום שמחון: שלחלק הזה לא יהיו תקנות.

יורם אבירם: אנחנו מציעים שלחלק הזה לא יהיו תקנות אם הזכות הזאת תצומצם.

יורם אבירם: אבל אם היא לא תצומצם אין ספק שהתקנות באות לסייע לנו.

יורם אבירם: אנחנו מוותרים על משהו שמלכתחילה נועד לסייע לנו, ואני מסכים עם מר שלגי---

שלום שמחון: מקובל?

אילן שלגי: אני מסכים בהחלט.

אתי בנדלר: אני חושבת שההצעה לא הובנה.

אתי בנדלר: הם אומרים שלא יהיו תקנות ובלבד שהתקופה המצומצמת של תקופת בלעדיות תהיה רק לגבי דירת מגורים יחידה; לגבי כל נכס אחר אפשר יהיה לקבוע גם 4 שנים.

אילן שלגי: בגלגל הזה של הסרט היינו, ואז דיברנו על 3 חודשים.

אתי בנדלר: אני לא מתווכחת אתך.

אתי בנדלר: מכיוון שאמרת עכשיו שאתה מסכים רציתי שתבין.

אילן שלגי: אני מודה לך.

אילן שלגי: אם אנחנו חוזרים גם לעניין דירת מגורים---

אתי בנדלר: יחידה, לא סתם.

אילן שלגי: אין ספק שזה מצמצם מאוד את הצרכנים שעליהם אנחנו מגינים.

אילן שלגי: דיברנו בפעם הקודמת גם על דירת מגורים שאיננה יחידה או גם על נכס שהוא החיסכון של אותו אדם, שמקום להשקיע בקופת גמל, השקיע בחנות, שזה הנכס שלו, ועליו צריך להגן.

אילן שלגי: אם רוצים לחזור רק לדירת מגורים והדירה היחידה – שזה ויתור מאוד גדול על זכותו של הצרכן – צריך בוודאי לחזור אף על פי ש- 3 חודשים.

אתי בנדלר: ואתה מסכים שעל חנות יחידה לא תהיה שום הגבלה של תקופת הבלעדיות?

אתי בנדלר: אפשר יהיה לקבוע גם לשלוש שנים?

אתי בנדלר: זו המשמעות של הדברים.

אילן שלגי: כל אחד יכול לחזור עם הצעות נוספות.

אילן שלגי: אני גם מאמין שאם תהיה הגנה ברורה על הצרכן בנושא של דירת המגורים כל הנושא הזה יובא יותר למודעות הציבור; יהיה ברור שבנושא הבלעדיות צריך להיזהר ולבדוק.

אילן שלגי: הרי הצרכן אמור לדעת על מה הוא חותם, וקבענו פה רף שהבלעדיות תהיה במסמך נפרד.

אילן שלגי: כלומר, נושא הבלעדיות ומשמעותו תהיה הרבה יותר בולטת.

אילן שלגי: אם רוצים לצמצם את סוג הנכסים צריך לצמצם את התקופה לפי ההצעה המקורית.

קריאה: מה הסיכום?

שלום שמחון: בינתיים עוד אין סיכום.

שלום שמחון: בינתיים מנסים לחפש רעיונות לבעיה של משרד המשפטים.

טנה שפניץ: בהקשר הזה ישבנו אתמול וחשבנו מה יהיה בתקנות לפעולות שיווק נדרשות, שהולכות ברוח מה שאתה אומר שהמודעות הרבה יותר רצינית.

טנה שפניץ: הלקוח יציין מה הוא רוצה ומה הוא לא רוצה, וזה יהיה על פני תקופת זמן: אם הוא עשה פעולה אחת או כמה פעולות, שנחייב אותו.

טנה שפניץ: עשינו ניסיון כזה כדי לראות איך זה יהיה בתקנות כדי ליצור את המודעות הממשית.

יורם אבירם: בסוגייה הזאת אנחנו תמימי דעים עם משרד המשפטים.

שלום שמחון: על הנושא שדיברתי עליו בינתיים אין פתרון, אולי למישהו יהיה פה פתרון אחר.

זאב פרידמן: ההצעה כפי שהיא נראית טובה מאוד, ולו מן הסיבה שהיא באה להגן על כל אדם שאין לו הידע והניסיון לנהל את עסקיו, במיוחד לא בעסקות נדל"ן.

טנה שפניץ: אתה אומר מה שטנה אמרה, את זה הבנתי.

זאב פרידמן: בהצעה חלופית נאפשר לאנשים שאין להם ההגנה או הידע להתקשר בעסקות של בלעדיות לתקופות מאוד ארוכות, שיוצרות בעיה.

זאב פרידמן: כל עסקות הבלעדיות מעמידות את המתווך בסוג מסוים של ניגוד עניינים מובנה: מצד אחד המתווך חב אמונים לאותו אדם שהוא מנסה למכור לו את הדירה.

זאב פרידמן: כשבא קונה אחר ורוצה לקנות את הדירה, אבל לא מוכן לשלם את דמי התיווך יגיד לו המתווך שהמוכר לא מוכן להראות את הנכס, ואז השאלה היא את הטובה של מי הוא מעדיף, של המוכר שמנסה למכור את הדירה במהירות הגדולה ביותר---

שלום שמחון: אני מחפש עכשיו רעיון לעובדה שמשרד המשפטים נכון לעכשיו לא מוצא פתרון לפינה של שמי בא קודם.

שלום שמחון: זו פינה שכבר הועלתה.

שלום שמחון: אם יש לך רעיון לפתרון טוב, בבקשה.

עליזה כהן: אם אנחנו רוצים פתרון, יש אנשים פרטיים שבונים נכס מסחרי גדול על שמם כדי להשכיר אחר-כך לחברות כדי להתגבר על ההפרדה בין הפרטים שכבר הזכרנו לא להגביל בסכום את כל דירות המגורים, כולל דירה בכפר שמריהו שעולה 5 מיליון דולר.

עליזה כהן: כדי להפריד נגדיר שעל עסקים מסחריים מקבלים בלעדיות לשנה, כי כדי לשווק עסק מסחרי צריכים תקופה ארוכה כי צריך לעשות פעולות אחרות לגמרי מאשר בדירת מגורים.

עליזה כהן: אם רוצים להגביל בלעדיות לנכסים מסחריים, בסדר, אבל לא לתקופה של חצי שנה כי זה יעקר מתוכן את נושא הבלעדיות למסחר.

נחמן שכטר: צריך להפריד בין דירת המגורים היחידה שמוצעת כאן, ואיתה לסיים לגבי הנושא המסחרי.

נחמן שכטר: אני חוזר לעניין שלי של מכירת מלון באילת.

נחמן שכטר: אני מנהל משא-ומתן שנה ו-9 חודשים, ואין לי בלעדיות ל- 3 שנים.

נחמן שכטר: צריך להמשיך רק עם דירת מגורים יחידה---

אתי בנדלר: לא יחדיו, אדוני, אתה מוסיף מילה שהוועדה לא הסכימה לה, כאילו שזו ההחלטה.

אתי בנדלר: דובר על דירת מגורים, הוועדה עדיין לא החליטה על כך שמדובר בדירת מגורים יחידה.

חנן שלזינגר: המטרה היא להגן על אותם צרכנים שלא מתמסדים.

חנן שלזינגר: למי שיש וילה בכפר שמריהו ששווה 5 מיליון דולר, סביר להניח שהוא מבין.

שלום שמחון: אם ירשת אותה היום---

אילן שלגי: אותו קשיש שיש לו לבדו מגרש שווה 2.5 מיליון דולר רוצה למכור למישהו שיבנה עליו את הווילה.

חנן שלזינגר: אני תומך בדעה שצריך ללכת על דירת מגוריו היחידה.

חנן שלזינגר: אם אתם לא רוצים להגיד את המילה "יחידה", אולי צריך להגדיר שזו דירה שהוא מתגורר בה, ולא דירה שהוא קנה להשקעה, ובזה נגמור את העניין.

אילן שלגי: לדעתי, הפתרון הזה הוא בתקנות כי שם אפשר לקבוע שלגבי נכס מסחרי התקופה שונה, גם אם הוא של יחיד.

שלום שמחון: הגברת כהן אמרה כרגע שנקבע שאנחנו לא מתייחסים לסכומים, אבל אם לאותו בן-אדם פרטי יש גם נכס מסחרי שאינו דירת מגורים, שם יש משהו.

אתי בנדלר: לשם יקבעו הצדדים הגבלה.

קריאות: ---

שלום שמחון: זה יכול לתת פתרון.

אתי בנדלר: החוק מאפשר גם היום לקבוע תקופת בלעדיות כפי שיסכימו עליה הצדדים.

אתי בנדלר: החוק היום מגביל את התקופה רק לגבי דירת מגורים, וזה רק במקרה שהצדדים לא יסכמו מראש מהי תקופת הבלעדיות.

אתי בנדלר: ההצעה היום אומרת שלגבי כל נכס שאינו דירת מגורים יישאר המצב החוקי הקיים, אם אני מבינה נכון; דהיינו, הצדדים יהיו רשאים להסכים על תקופת בלעדיות ככל שיסכמו – החל ביומיים וכלה בארבע שנים, אבל הם יהיו חייבים להגדיר את תקופת הבלעדיות.

אתי בנדלר: אני רוצה להבין האם ברור שבכל מקרה תקופת בלעדיות לא תהיה ללא הגבלה.

אתי בנדלר: תמיד יהיה צורך להגדיר את תקופת הבלעדיות.

קריאות: מצוין.

טנה שפניץ: מי שלא מסכים בכל זאת תהיה לגביו שנה או משהו כזה.

שלום שמחון: עם תקרה.

אתי בנדלר: אני לא הייתי מציעה כי אז כל אימת שמתווך ירצה תקופת בלעדיות של שנה הוא פשוט ידאג לא למלא את המשבצת של התקופה, ואז תהיה לו שנה.

אתי בנדלר: אני מעדיפה להתחייב.

שלום שמחון: אומרת טנה שכדי שלא ייווצר מצב שזה פתוח לצמיתות תהיה הגבלת תקרה של זמן בכל מקרה.

אתי בנדלר: אני מציעה שאם לא תוגדר תקופת הבלעדיות לא תהיה תקופת בלעדיות.

אתי בנדלר: זו הסנקציה שאני מציעה.

אילן שלגי: מה קורה כשלמסמך הזה יש שני עותקים, ואחד נשאר אצל הלקוח והשני אצל המתווך, ובאחד יש תקופה ובשני אין תקופה.

אילן שלגי: המתווך יכול להשלים את מה שכתוב.

שלום שמחון: יש בזה מידה מסוימת של היגיון.

שלום שמחון: אם אתה לא קובע תקרה שאומרת שבכל מקרה זה לא יעלה על פרק זמן מסוים, אתה חייב לתת תמריץ שאת לא נותנת בדברייך.

אתי בנדלר: אני נותנת תמריץ הרבה יותר חזק.

אתי בנדלר: המתווך מבקש מהמוכר שייתן לו בלעדיות ומסביר לו למה כדאי לו לתת בלעדיות, והוא גם מציע לו לתת לו בלעדיות של שלוש שנים כי זה הכי טוב בשבילו.

אתי בנדלר: אז הוא יתחיל להתווכח אתו, ואולי יסכימו על שנה או על חצי שנה.

אתי בנדלר: אבל אם המתווך יחתים אותו על מסמך בלעדיות ללא כל תקופה מוגדרת מראש, הסנקציה שאני מציעה היא שאין למתווך בלעדיות.

שלום שמחון: אני הבנתי.

שלום שמחון: אבל המשמעות של העניין היא שמי שלא מבין יכול להיקלע למתווך מחוכם ומתוחכם שיכניס אותו מיד לשלוש שנים, וגם את זה אני רוצה למנוע ממנו.

אתי בנדלר: אז אתה אומר שאתה לא מוכן לתת תקופת בלעדיות בכל סוגי הנכסים לתקופה העולה על שנה.

שלום שמחון: מה שאת אומרת זה בסדר, אבל אם עבדת עליי כמתווכת תקרת הזמן שלו פוקעת בנקודת זמן מסוימת שאותה נקבע עכשיו.

נחמן שכטר: יש הצעה: כל מה שאינו דירת מגורים – עד שלוש שנים, וזהו.

אילן שלגי: למה לא חמש?

עופר מרגולין: שכחתם שהמתווך רוצה למכור כמה שיותר מהר.

אילן שלגי: מותר ללקוח להאריך את התקופה.

שלום שמחון: המתווך רוצה למכור כמה שיותר מהר, אבל הוא יכול להחזיק אצלו מאות נכסים שהסיכוי שהוא ימכור אותם מהר, את כולם יחד שואף לאפס, ואז הוא יכול לעבוד ככה שחלקים מסוימים הוא דוחה לאחר-כך, והוא תקוע אצלו.

ברנרד רסקין: שכחנו למה אנחנו זקוקים לבלעדיות.

ברנרד רסקין: זה לא כדי להחזיק נגד רצונו של הלקוח את הנכס ולא נמכור.

ברנרד רסקין: אנחנו רוצים למכור אותו.

ברנרד רסקין: אבל אנחנו מסכימים עם זה שאנחנו חייבים לתת ערך מוסף לצרכן שלנו.

ברנרד רסקין: אי-אפשר לחשוף את הזהות של הבית, אלא אם כן יש בלעדיות.

ברנרד רסקין: אנחנו מצפים מהמתווך, אם הוא לא מקבל בלעדיות, גם לשווק את הבית וגם להסתיר את הבית בו-זמנית.

ברנרד רסקין: אם יש בלעדיות כמו במדינות מתקדמות בעולם – וזה ההבדל בין תיווך בישראל לבין תיווך בארצות-הברית או בדרום-אפריקה – ששם יש בלעדיות, ונותנים שירות מלא ללקוח, חושפים את הזהות של הבית, ונותנים לו ערך נוסף.

ברנרד רסקין: בחוק הזה יש ערך נוסף כי אנחנו חייבים לספק שירותים ללקוח.

ברנרד רסקין: זה יהיה בתקנון, אני מבין, אבל אנחנו חייבים לעזור.

ברנרד רסקין: 3 חודשים זה בהחלט לא מספיק, וגם על חצי שנה התפשרנו, אבל זה מינימום.

ברנרד רסקין: אם הלקוח מקבל ערך נוסף זה הדבר החשוב ביותר, ולא הזמן.

ברנרד רסקין: ההתעסקות שלנו בנושא הזה היא מיותרת באופן חלקי.

ברנרד רסקין: לגבי מציאת משהו שיעמוד במבחן בתי-המשפט, דירת יחיד כן מגינה על הצרכן כי מי שיש לו מספר נכסים יש להניח שהוא לא הצרכן הנאיבי.

קריאות: למה לא?

ברנרד רסקין: אני מוכן גם לתמוך בחזרה לתקנות.

אילן שלגי: אפשר לקבוע בתקנות שלגבי נכס מסחרי גם מי שאיננו עוסק התקופה תהיה ארוכה יותר.

אילן שלגי: נגדיר בתקנות מי זה עוסק ומי לא.

יורם אבירם: אם זה עוסק או לא עוסק נבלה שנים בבית-משפט.

טנה שפניץ: אבל מה אני יודעת?

טנה שפניץ: עוסק זה מגורים, זה עסקים, זה ייעוץ, זה יפשירו או לא יפשירו?

אילן שלגי: אי-אפשר להגדיר נכס שמשמש להכנסה, ולא למגורים?

זאב פרידמן: אם המתווך עושה את כל הפעולות שנדרשות, אנשים לא מתים לנפנף את המתווך.

זאב פרידמן: אם המתווך משקיע את כל המאמצים אין שום מניעה להאריך את תקופת הבלעדיות.

שלום שמחון: הבנתי.

שלום שמחון: אנחנו נצטרך להכריע, וחבר הכנסת שלגי ואנוכי נקבל את ההחלטה הפחות טובה מבין השתיים.

יצחק קדמי: נושא הבלעדיות הוא מעין עסקה נלווית לעסקת התיווך, זו כמעט עסקה נפרדת.

יצחק קדמי: אנחנו רוצים שהיא תהיה במסמך כלשהו, אנחנו רוצים שכל הפרטים יהיו מוגדרים---

אילן שלגי: כתוב.

יצחק קדמי: ושהצרכן יבין מהי הבלעדיות הזאת.

יצחק קדמי: אנחנו כל הזמן משתמשים במילה בלעדיות, לכולם זה ברור, אבל אני לא חושב שלצרכן או לכל אדם שלא עוסק בתחום מבין מה זה בלעדיות.

יצחק קדמי: צריך לכתוב במפורש מה זה בלעדיות, מה החובות ומה הזכויות.

יצחק קדמי: לפיכך הפרטים האלה גם לגבי זמן הבלעדיות הם פרטים מהותיים שהצרכן צריך לדעת.

יצחק קדמי: במקום שחלק מהפרטים לא נכנסים, מצדי שלא תהיה בלעדיות.

יצחק קדמי: כדי שתהיה בלעדיות צריך לתת את המידע המלא.

שלום שמחון: אתה מנסה להשלים את החסר.

שלום שמחון: תרשום כמה נראה לך.

שלום שמחון: אם אתה משלים את החסר זה אומר שלמעלה זה 6 חודשים, נכון?

יורם אבירם: נקודה נוספת שרצינו לעלות, ושוחחתי גם עם הגברת שפניץ היא שלפי הנוסח הקיים עכשיו, יש רק חזקה שהמתווך ביצע את פעולת התיווך והצרכן תמיד יוכל לטעון את הטענה שהוא לא ביצע את פעולת התיווך.

יורם אבירם: זה בסעיף 2 ב' בתיקון.

יורם אבירם: ההגנה שלנו תמורת הגבלת הבלעדיות שלנו צריכה להיות יותר גבוהה מאשר חזקה.

יורם אבירם: גם אם הלקוח מכר את הנכס באמצעות מתווך אחר או בעצמו בתקופת הבלעדיות תהיה חזקה שהנכס נמכר בידי המתווך, והוא יהיה זכאי לעמלתו.

יורם אבירם: זה היה הרעיון וגם הסיכום.

יורם אבירם: זה גם הופיע בגרסתו הראשונה של הנוסח.

יורם אבירם: המחשבה שהייתה היא שעד שהמתווך מבצע את פעולת השיווק שחושפת את הנכס ומוציאה את הנכס מרשותו – ואז הוא צריך את ההגנה המלאה של החוק גם כלפיו – תהיה החזקה הזו.

יורם אבירם: ברגע שהוא חשף את הנכס וזיהה את פרטיו בפרסום בעיתון או בשילוט או בדרך של בית פתוח, תהיה עליו מרגע זה הגנה מלאה, ולא רק חזקה הניתנת לסתירה.

אילן שלגי: זה ברור, אבל אני לא מסכים.

טנה שפניץ: היום אין חזקה.

אילן שלגי: בוודאי, פה זה מחזק מאוד את מעמדו של המתווך.

טנה שפניץ: לעומת החוק הקיים היום כתוב בין שהוא היה הגורם או בין שלא היה הגורם הבלעדי.

טנה שפניץ: אנחנו אמרנו שאם הוא בכלל לא היה בעניינים אז אולי צריך לרדת לחזקה.

טנה שפניץ: עכשיו הם אומרים מה זה מכרת לבד?

טנה שפניץ: אני כמתווך שמתי את השלט, חשפתי את הנכס---

אילן שלגי: עם כל הכבוד, ישבת אתמול עם המתווכים, אבל לא ישבת עם נציגי הצרכנים, אז היום את יושבת אתם פה.

אילן שלגי: היום אין חזקה שהוא היה הגורם היעיל, הוא צריך להוכיח את זה.

אילן שלגי: יש סוגייה בבתי-המשפט "ובתנאי שהוא היה הגורם היעיל", והשאלה היא מה גובר; האם גובר סעיף 9 או גובר סעיף 14.

אילן שלגי: יש פסיקות סותרות של בית-משפט, וזה תמיד בערכאות נמוכות, זה לא מגיע לעליון.

אתי בנדלר: זה הגיע עד למחוזי, והיום אם אינני טועה ההכרעה האחרונה היא שבכל מקרה הוא צריך להוכיח שהוא היה גורם יעיל.

אילן שלגי: בסדר.

אילן שלגי: כלומר, מתן החזקה משפר את מצבו של המתווך.

יורם אבירם: הייתי רוצה להשלים את הדברים כי קטעו אותם באמצע.

שלום שמחון: אבל הוא לא מקבל אותם.

שלום שמחון: אני גומר את זה היום.

זאב פרידמן: החזקה שנקבעה בסעיף הזה היא רחבה מדי.

זאב פרידמן: היא לא מוגבלת בזמן, והיא קובעת חזקה למתווך זמן רב לאחר שתמה תקופה בשל אותם מעשים שהוא עשה בתחילת דרכו כמתווך בלעדי.

זאב פרידמן: כמובן, צריך להגביל את זה בתקופה מסוימת של זמן, בין אם מדובר בתקופת הבלעדיות עצמה או בפרק זמן קצר נוסף כאשר לאחר-מכן עדיין לא נשללת מהמתווך שום זכות להמשיך לטעון שהוא היה הגורם היעיל.

אתי בנדלר: תדגים בדוגמה כי קשה לעקוב.

זאב פרידמן: הסעיף קובע כאן שמתווך במקרקעין שביצע בתקופת הבלעדיות את פעולות השיווק שנקבעו, חזקה שהיה הגורם היעיל.

אתי בנדלר: נניח שנגמרה תקופת הבלעדיות---

זאב פרידמן: הסתיימה תקופת הבלעדיות, חלפו שנה, שנתיים ושלוש, מכר הבן-אדם את הנכס בא המתווך ואומר שלו יש חזקה---

אתי בנדלר: נפגשתם ביניכם לפני שלוש שנים---

זאב פרידמן: אפילו אם לא נפגשתי.

זאב פרידמן: אפילו עם אדם אחר, החזקה הזאת חלה בכל מקרה.

זאב פרידמן: אפילו בלי מבחן האלמלא, הסעיף הזה מקנה לו חזקה.

זאב פרידמן: עכשיו יתחיל דיון האם הוא הגורם היעיל או לא, האם החזקה תופסת או מה שקורה לאחר-מכן.

זאב פרידמן: לכן צריכים להשאיר את החזקה ולהגביל אותה לתקופת הבלעדיות.

יורם אבירם: אין ספק שהחזקה היא לתקופת הבלעדיות, ואחר-כך הוא יצטרך להוכיח גורם יעיל.

זאב פרידמן: אז שיציינו את זה.

יורם אבירם: העניין הוא אחר.

יורם אבירם: בחוק הזה אנחנו רוצים גם את ההגנה שלנו; אותה הגנה שרצינו לקבל בעקבות ההסכמה שלנו היא הגנה מלאה גם אם לא נהיה גורם יעיל.

שלום שמחון: תודה רבה.

שלום שמחון: אני מבקש עכשיו התייחסויות כלליות לפני שאנחנו עוברים להקראה ומסכמים את החוק.

שלום שמחון: אם מישהו אחר רוצה להעיר הערות, בבקשה.

נחמן שכטר: יש לי שאלה אחת לחבר הכנסת שלגי.

נחמן שכטר: אבירם העלה כאן נושא על אותה חצי שנה.

נחמן שכטר: אחרי 3 חודשים שהשקעתי מאמץ מגיע בן-דודי ואני הלקוח מכרתי את הדירה – מגיע לי דמי תיווך או לא?

אילן שלגי: עכשיו אל תשאל אותי חידות.

נחמן שכטר: זו הטענה שלנו כאן.

נחמן שכטר: השקעתי חצי שנה, אני כלקוח מכרתי את זה ישירות---

אילן שלגי: אם בא בן-דוד עדיין יש לך החזקה שאתה הגורם היעיל, אבל אם הלקוח במקרה הזה יוכיח שהבן-דוד בא מחו"ל, הוא נחת בלילה, הוא לא בעל תושבת שלך, יהיה לו קשה אבל אפשרי להזין את החזקה שבאה להגן עליך.

אילן שלגי: הוא רוצה בלעדיות מוחלטת.

אתי בנדלר: בלעדיות מוחלטת לדמי התיווך.

אבנר פרידמן: אני יושב-ראש פורום נדל"ן, הייתי מתווך 25 שנה, ושלוש שנים עורך-דין, כך שאני יודע בדיוק על מה מדובר.

אבנר פרידמן: רוב פסקי הדין בעניין הבלעדיות הם בין המתווכים.

אבנר פרידמן: הבעיה המרכזית של רוב פסקי הדין של התיווך היא הבלעדיות.

אבנר פרידמן: 90% מהבעיה היא בין המתווכים עצמם.

אבנר פרידמן: אין אתיקה בין מתווכים.

אבנר פרידמן: לכן אני מציע שבכל מקרה הוא יהיה גורם בלעדי, אלא אם ימכור למישהו לא דרך מתווך.

אבנר פרידמן: זאת אומרת שאם יש פה עוד מתווך הוא בכל מקרה בלעדי.

אבנר פרידמן: צריך להגביל את הנושא הזה.

אבנר פרידמן: רוב הבעיות של הצרכן הן בגלל מתווך שמגיע ומפריע למתווך הבלעדי.

אבנר פרידמן: לכן אם מופיע עוד מתווך, המתווך הבלעדי יהיה בלעדי בכל מקרה.

אבנר פרידמן: אם הוא בוחר במישהו שצנח מהרחוב זו כבר בעיה אחרת, צריך להוכיח שהוא גורם בלעדי, אבל לא ייתכן שמתווך ישים שלטים ויעבוד.

אבנר פרידמן: הרי זה אבסורד ולא נשמע דבר כזה, זה מה שקורה היום.

אבנר פרידמן: בא מתווך אחר שרואה את הפרסום ומציע ללקוח שלו שייתן לו אחוז אחד.

אבנר פרידמן: לא זו בלבד, אלא שאותו לקוח הולך לבעל הדירה---

קריאה: אתה מייצג את המתווך השני או הראשון?

אבנר פרידמן: אני מייצג את הבלעדיות, את המתווך הראשון שנתן את הבלעדיות.

עופר מרגולין: רציתי להציע ליועצת המשפטית.

עופר מרגולין: הנוסחה שלה הייתה קרובה לרווחת כולם – חצי שנה בלעדיות על דירת מגורים והסכמה על תקופה על נכס אחר, ואם לא הסכימו אין בלעדיות.

עופר מרגולין: הבעיה היחידה שהייתה פה היא עם נקודת השבירה, מה עושים אם נופלים עם מתווך שרלטן.

שלום שמחון: על דירת מגורים הבלעדיות היא על תקופה שלא תעלה על 6 חודשים; על נכסים אחרים שאינם עסקיים רשאים לקבוע איזו תקופה שהם רוצים, שלא תעלה על שנה אחת, ואם הם קבעו בלעדיות אבל לא קבעו את תקופתה תסתיים הבלעדיות לאחר 9 חודשים.

שלום שמחון: זה מקובל על כולם?

קריאות: מקובל.

יורם אבירם: ועל נכסים במהלך העסקים – לא מוגבל.

אתי בנדלר: דירת מגורים – תקופת הבלעדיות לא תעלה על 6 חודשים; על נכסים אחרים שאינם דירת מגורים ואינם נכסים עסקיים רשאים לקבוע תקופת בלעדיות שלא תעלה על שנה.

אתי בנדלר: לא קבעו בלעדיות ולא קבעו את תקופתה – תסתיים הבלעדיות בתום 9 חודשים.

טנה שפניץ: אני לא מבינה מה זה לא מגורים ולא עסקי?

אתי בנדלר: כשאני אומרת "עסקיים", אני מתכוונת שאיננו של עוסק.

אילן שלגי: ברור לגמרי.

קריאות: ---

אתי בנדלר: הגבלת תקופת הבלעדיות לא תחול על מכירה במהלך עסקיו של המוכר.

אתי בנדלר: בסדר?

אתי בנדלר: כפוף לעיקרון הזה עושים הבחנה בין דירות מגורים לבין נכסים אחרים.

שלום שמחון: בסדר.

אתי בנדלר: קבלן לא יהיה אף פעם בפנים, אלא אם כן הוא מוכר את דירת המגורים שלו.

נחמן שכטר: אפשר לשאול האם כבוד היושב-ראש יהיה מוכן לתת לוח זמנים לדברים אחרים שיש לנו בעיה אתם?

שלום שמחון: ---

אילן שלגי: חבר הכנסת שמחון, צודק עורך-דין פרידמן, נציג המועצה לצרכנות, שצריך בתיקון לסעיף 14 להוסיף שהחזקה שהיה הגורם היעיל היא לגבי עסקה שנכרתה בתוך תקופת הבלעדיות, שלא יהיה מצב שזה בלתי מוגבל בזמן.

זאב פרידמן: או כתוצאה ממנה.

קריאות: ---

שלום שמחון: חברים, תודה רבה, אני רוצה לעבור להקראת החוק.

אילן שלגי: תיקון סעיף 9 1.

אילן שלגי: בחוק המתווכים במקרקעין, התשנ"ו-1996 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 9 – בסעיף קטן (ב) האמור אחרי "ותקופתה" יסומן כפסקה (א) ובסופה יבוא "על גבי מסמך נפרד";

אתי בנדלר: דהיינו: תקופת בלעדיות צריכה להינתן תמיד על גבי מסמך נפרד מטופס הזמנת שירותי התיווך.

אילן שלגי: אחרי פסקה (1) יבוא: (2) שבמהלך תקופת הבלעדיות יבצע המתווך פעולות שמטרתן תיווך במקרקעין (בחוק זה – פעולות שיווק); שבמהלך תקופת הבלעדיות לגבי זכות במקרקעין המוצעת למכירה על-ידי מוכר שלא במהלך עסקיו – ופה צריך לבוא מה שאמרנו קודם – לא תעלה על ששה חודשים;

יורם אבירם: זכות מקרקעין הפכה להיות דירת מגורים.

אילן שלגי: כן, זה כפוף לדברים שקודם הקריאה עורכת הדין בנדלר.

אילן שלגי: אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: (ד) תקופת הבלעדיות תסתיים בתום שליש מתקופת הבלעדיות שעליה הוסכם בכתב כאמור בסעיף קטן (ב) (1), אם המתווך במקרקעין לא ביצע עד לאותו מועד את פעולות השיווק שנקבעו לפי סעיף קטן (ה).

אילן שלגי: (ה) השר, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לקבוע – ועכשיו אני מבין שעל פסקה (1) נוותר.

אילן שלגי: (2) פעולות לשיווק כאמור בסעיף קטן (ב) שמתווך במקרקעין יהיה חייב בביצוען, כולן או חלקן, בתקופת הבלעדיות.

אילן שלגי: " זו תשובה להערה שלך.

אילן שלגי: תיקון לסעיף 14 2.

אילן שלגי: מתווך במקרקעין שביצע במהלך תקופת הבלעדיות את פעולות השיווק שנקבעו לפי סעיף 9(ד)(2) – חזקה שהיה הגורם היעיל כאמור בסעיף קטן (א)(3).

אילן שלגי: "

זאב פרידמן: או כתוצאה ממנה.

אתי בנדלר: לא כתוצאה ממנה.

אילן שלגי: לגבי עסקה שנכרתה בתוך תקופת הבלעדיות.

קריאה: ואם היא נמכרה יומיים אחרי?

זאב פרידמן: אז הוא עדיין הגורם היעיל.

אילן שלגי: רק את החזקה לקחו לך, לא לקחו לך את הזכות להוכיח שאתה הגורם היעיל.

אתי בנדלר: אני מבקשת שהוועדה תקבע גם הוראות מהעבר.

אתי בנדלר: הדברים נדרשים משום שאני חושבת שככל שמדובר על התנעת הבלעדיות בביצוע פעולות שיווק, הרי שצריכים לקבוע תקנות לצורך העניין.

שלום שמחון: מתי תהיה תחולה?

זאב פרידמן: לפני שיהיו תקנות, לפני שיהיו הפעולות שהוא צריך לעשות.

אתי בנדלר: לכן צריכים לדחות את התחולה---

שלום שמחון: --יגיד לי שבעוד שנתיים יקבעו את התקנות.

אילן שלגי: מותר לך לקבוע שתקנות יהיו תוך 3 חודשים.

טנה שפניץ: מלבד תקנת התקנות בתקופת המעבר יש גם צורך בעסקות שנמצאות באמצע.

טנה שפניץ: יש עסקות שנמצאות באמצע וצריך לקבוע שזה לא יחול עליהם.

אתי בנדלר: אז שני דברים: תחולה והוראות מעבר.

אתי בנדלר: כי עד שאין תחילה אני לא צריכה את הוראות המעבר.

אילן שלגי: אין בעיה לקבוע את התחילה לתקופת הבלעדיות החל ממחר.

אילן שלגי: לעניין חזקת הבלעדיות צריך לקבוע תקופה שבתוכה ייקבעו התקנות.

אילן שלגי: אבל חוזה שייחתם למחרת האישור במליאה, אין מניעה שזה יחול עליו.

טנה שפניץ: כל זמן שאין לו תקנות---

שלום שמחון: אתם בעלי הבית.

אילן שלגי: ההגנה על הצרכן תהיה קיימת מיד; ההגנה על המתווך תבוא אחרי התקנות.

קריאות: ---

בני לובל: ---

טנה שפניץ: גם ההגנה על הצרכן לא תהיה בהכרח מלאה כי הרעיון שלנו בתקנות הוא לעשות טופס שיתייחס במפורש גם לפעולות שהוא רוצה וגם לפעולות שהוא לא רוצה, כי לא כולם רוצים את הפעולות.

טנה שפניץ: נתנו לנו דוגמה שלפעמים מישהו רוצה דווקא למכור בדיסקרטיות, והוא לא רוצה ששום דבר מזה ייוודע, ולכן נראה לי שכדאי להכניס את זה יחד כחבילה.

טנה שפניץ: הטופס הזה הוא יותר הגנה על הצרכן מאשר על המתווך.

אילן שלגי: על התקנות אתם יכולים להתחיל לעבוד ממחר.

טנה שפניץ: מהיום, למה ממחר?

אילן שלגי: בדרך-כלל עובדים על מה שדחוף.

אילן שלגי: כשיתנו לכם 3 חודשים לתקנות לא תתחילו לעבוד עליהן באותו יום.

אילן שלגי: מבחינת הוראות מעבר, השאלה היא האם מקובל שזה יחול על עסקות שייכנסו לתוקף לאחר שהחוק נכנס לתוקף?

שלום שמחון: סיכום, רבותיי.

שלום שמחון: תחילתו של חוק זה בתום 6 חודשים ממועד פרסומו.

שלום שמחון: תקנות ראשונות, לפי הסעיף שדיברנו עליו קודם יובאו לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת תוך 3 חודשים מיום הפרסום; הוראות מעבר: הוראות חוק זה יחולו על עסקות תיווך שנכרתו לאחר תחילתו.

אתי בנדלר: מקובל על כולם?

אילן שלגי: בהחלט.

שלום שמחון: אילן, אתה ממלא פה את מקומו של אילן ליבוביץ' לצורך ההצבעה.

אילן שלגי: בסדר גמור.

שלום שמחון: הצבעה לקראת קריאה שנייה ושלישית ברוח הסיכומים שהיו לנו כאן.

שלום שמחון: כפי שהתחייבתי לפניכם, אני אשמח לשבת עם פורום מצומצם – לא רחב כזה – על תיקונים אפשריים בנושאים שקשורים לתקנות, לגיבוש הצעת חוק אחרת.

שלום שמחון: אם חבר הכנסת שלגי ירצה להצטרף אלינו אנחנו נשמח, ונתאם את זה.

שלום שמחון: בעד הצעת החוק – 2 נגד – אין נמנע – אין הצעת החוק אושרה בוועדה לקריאה שנייה ושלישית.

שלום שמחון: תודה רבה.