ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 185, 2004-05-04 11:00

שלום שמחון: שלום לכולם.

שלום שמחון: הישיבה עוסקת בהקמת מתקנים להתפלת מי ים.

שלום שמחון: אני שמח שנמצא פה חבר הכנסת בייגה שוחט שהניח את היסודות לנושא הזה בתקופת הממשלה שלפני הקודמת.

שלום שמחון: אנחנו מקיימים מעקב אחר קצב ההתקדמות של הממשלה בנושא הקמת המתקנים להתפלת מים, והתחושה המצטברת בכל הישיבות שהיו עד עכשיו היא שקצב ההתקדמות של הממשלה, אם אנחנו מגדירים אותו אטי – זו מחמאה גדולה.

שלום שמחון: אני מבין שעדיין נמצאים על סדר היום ויכוחים גדולים בכמה נושאים: קודם כל, למשרד האוצר יש כנראה כוונות לצמצם את היקף התפלת מי הים.

שלום שמחון: אנחנו נשמע אותם בתמורה לאפשרויות חדשות נוספות לפרויקטים נוספים של השבת אמצעי המים בנושאים אחרים, שבוודאי נשמע עליהן בהמשך.

שלום שמחון: ברגע זה הזכיר לי גם יושב-ראש מקורות, בוקי אורן, שזה בעצם היה הדיון הראשון שהוא השתתף בו, אבל בינתיים לא קרה שום דבר.

שלום שמחון: אני אתן ליוזם הדיון, חבר הכנסת וילן לומר כמה דברים, ואז נשמע את נציב המים.

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, לאחרונה קיבלתי פניות משני גורמים: בתקשורת ובמקומות אחרים מסתבר שהממשלה או אגף התקציבים באוצר בעצם מנסה לטרפד פרויקטים של התפלת מי ים.

אבשלום וילן: ראה ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא המים שהראתה את זה.

אבשלום וילן: ראה זה פלא, ב- 2000-2001 אושרו שורה של החלטות בידי שר האוצר בייגה שוחט שהוביל את כל המהלך.

אבשלום וילן: עברו 3 שנים וניסיונות הטרפוד של אגף התקציבים נמשכים, ומה שהוחלט אינו מבוצע בקצב הראוי.

אבשלום וילן: יתרה מזאת, 600 מיליון שקל 200 מיליון שקלים כספי קרן ייזום נלקחו וכספי חקלאים.

אבשלום וילן: נאמר שיהיו 80 מיליון שקל בשנה תמיכה להקמת מקורות תחליפיים להחליף מים שפירים, כלומר מי קולחין, ויהיו פרויקטים לאומיים של איגום מי הקולחין ומי הנחלים.

אבשלום וילן: דובר על 200-250 מיליון קוב לתפוס ולטהר לשימוש חוזר בחקלאות.

אבשלום וילן: במקרה לפרופ' דן סטלבסקי יש רעיון להפוך את המים האלה למי שתייה.

אבשלום וילן: אבל עקרונית לא משחררים את אותם 80 מיליון שקל בשנה לתמיכה בפרויקטים של שימוש במי ביוב, הקמת מאגרים, הולכה, ניקוזים וטיהור בגלל הצעתו של האוצר לעשות עסקת חליפין: תסכימו שיקטינו את כמות מי הים המותפלים, ואז נשחרר.

אבשלום וילן: ממתי ההתניה הזאת?

אבשלום וילן: זו עבירה פלילית, התניית שירות בשירות.

אבשלום וילן: מכיוון שהם ממונים על ביצוע החלטות ממשלה ממרים החלטות ממשלה.

אבשלום וילן: פנו אליי שתי אגודות מים אזוריות שרוצות להמשיך כי יש להן כבר פרויקטים גדולים של ביוב, ואומרים שהמדינה הודיעה להם שאין כסף.

אבשלום וילן: אבל בקרן הכספים קיימים, והחלטות קיימות.

אבשלום וילן: מישהו באוצר החליט שעושים התניה של א' ב-ב', ולא משחררים.

אבשלום וילן: אנחנו עכשיו בחודש מאי; אם בחמישה חודשים האלה לא תרוץ עבודה אחרי זה יגיע החורף, והלכה עוד שנה.

אבשלום וילן: אחר-כך יגידו שאין כסף והלכה עוד שנה, והביוב ימשיך לזהם ויזרום לנחלים ולים.

אבשלום וילן: העיקר שמישהו שם עצמו שומר חומה אף על פי שמעליו יש שרים וממשלה, החלטות ברורות, כספים של חקלאים.

אבשלום וילן: במקום להשקיע אותם כדי לשרת את הממשלה, תופסים אותם.

אברהם-בייגה שוחט: יש פה נציגי אוצר ומשרד האנרגיה?

סיוון הכטר: כן.

אברהם-בייגה שוחט: אגף תקציבים?

סיוון הכטר: כן.

שמעון טל: אני אעדכן בקצרה על מצב הביצוע גם של פרויקטים של התפלת מי ים וגם בנושא של השבת הקולחין.

שמעון טל: היו מספר החלטות ממשלה שנוגעות להיקפי ההתפלה, וסיכום כל החלטות הממשלה היום מדבר על התפלה בסדר גודל של 315 מיליון קוב מי ים לשנה במספר מתקנים וכן נוסף על כךך להשקיע חיסכון בהיקף של 35 מיליון קוב בשנה.

שמעון טל: אני לא אתייחס כרגע לנושא של ייבוא מים והתפלת מים – יש סדרה של החלטות – אבל ההחלטות העיקריות של התפלת מי הים התחילו בשנת 2000 אצל בייגה במשרד, ויתר ההחלטות היו עדכון של המספרים.

שמעון טל: החלטות הממשלה דיברו על 7 מתקני התפלה.

שמעון טל: יש מתקן אחד שנמצא כעת בבנייה ואמור להתחיל לספק מים בתחילת שנת 2005.

שמעון טל: בסביבות אפריל 2005 הם יפיקו 50% מההיקף הסופי וברבע האחרון של שנת 2005 הם יפיקו את כל הכמות של 100 מיליון קוב.

שמעון טל: זה פרויקט שהולך, יש מספר בעיות קטנות, אבל הן לא מהותיות, ולכן אנחנו צופים שהפרויקט הזה יתבצע ויתחיל להפיק מים.

שמעון טל: חברת מקורות בנתה את כל התשתיות שמחברות את המתקן הזה למערכת הארצית; כל מה שהיה צריך לעשות נעשה, כך שנתחיל לקבל את המים האלה במהלך שנת 2005.

שמעון טל: מתקן נוסף הוא מתקן שהוחלט לתת לחברת מקורות.

שמעון טל: זהו מתקן בהיקף של 45 מיליון קוב שיהיה בשטח חברת החשמל באשדוד.

שמעון טל: לחברת מקורות יש כבר זכיין להקמת המתקן הזה כ- 8 חודשים.

שמעון טל: ההסדר האחרון בין חברת מקורות לבין הממשלה היה שהביצוע ייעשה דרך חברת הייזום, אבל כרגע חברת הייזום לא יודעת להתחיל את הביצוע של הפרויקט הזה.

אברהם-בייגה שוחט: מאיזה תקציב?

שמעון טל: הממשלה תעזור לחברת הייזום לגייס את כספים כדי להקים.

אברהם-בייגה שוחט: הייתה החלטה לפני כשנה שזה יהיה תקציב מדינה.

שמעון טל: אני יודע מה היה הסיכום האחרון בנושא הזה.

שמעון טל: סיוון תעדכן בנושא הזה.

סיוון הכטר: לא הייתה החלטה שזה יהיה תקציב מדינה, להפך, הייתה החלטה שזה יהיה קרן הקמה ואחר-כך זכיין שיפעיל את המתקן, והחברה המנהלת של הפרויקט תהיה חברת מקורות.

אברהם-בייגה שוחט: אבל מאיפה יהיה המימון?

סיוון הכטר: כמו ששמעון אמר במסגרת ההסכמים האחרונים הוחלט שהמתקן הזה יוקם במסגרת חברת הייזום לבצע התחייבות של האוצר לסייע בכל דרך להקמת המתקן במתן מענק בשיעור של 50%, ובמידת הצורך בהגדלת ההון העצמי של החברה כדי להקל על גיוס הכספים הנדרשים, ודברים נוספים שיידרשו אם יש.

שלום שמחון: מה קורה עם זה עכשיו?

שמעון טל: לדעתי, המערכת בשלה להתחיל בהקמת המתקן הזה, ואנחנו מאבדים זמן יקר כל עוד אנחנו לא מתחילים לבצע אותו.

שלום שמחון: סיוון, למה הוא תקוע?

סיוון הכטר: חברת הייזום היא שצריכה לעשות את זה.

סיוון הכטר: חברת הייזום נמצאת כרגע בשלבים מזורזים של הקמה, וכשיהיו בה הפונקציות הראשוניות שיוכלו לטפל בזה הנושא יקודם במרץ.

שלום שמחון: הפונקציות פה.

סיוון הכטר: אז תשאל אותם.

בוקי אורן: אנחנו הצענו בזמנו דבר שוויתרנו עליו במסגרת השינוי המבני של מקורות, שעד שתוקם חברת הייזום, מקורות מים תתעסק במתקן הזה ואז תעביר אותו לחברת הייזום.

בוקי אורן: במסגרת הפשרות על השינוי המבני חברת מקורות ויתרה על זה, אבל בשורה התחתונה והמאוד לא משמחת היא שמתקן אשדוד תקוע לחלוטין; היזמים על סף עזיבת המתקן הזה---

אברהם-בייגה שוחט: הקבלנים, לא היזמים.

בוקי אורן: מקורות מים היו היזמים.

בוקי אורן: כלומר, מתקן אשדוד הוא כרגע על הנייר, והנייר מתאדה.

שלום שמחון: אז מה אתה צריך כדי שזה יתחיל לעבוד?

שלום שמחון: שיממנו אותך?

בוקי אורן: לא.

בוקי אורן: להערכתי, חשיבה מסוימת.

בוקי אורן: כרגע להמשיך את הפרויקט הזה במסגרת מקורות מים עד שיבואו ממקורות ייזום.

בוקי אורן: כרגע מקורות ייזום היא שני דירקטורים, שאחת מהם יושבת פה בחדר, וזהו.

בוקי אורן: אין דבר כזה מקורות ייזום, זו חברת מדף.

בוקי אורן: בשורה התחתונה יש החלטות, אבל הן לא מיושמות.

סיוון הכטר: לצערי או לשמחתי, אני לא עוסקת בענייני דירקטורים.

סיוון הכטר: אני עושה כמיטב יכולתי כדי לזרז את התהליך, ואת זה אני עושה.

סיוון הכטר: כפי שיושב-ראש הוועדה יודע הנושא טופל מהתחלה ועד הסוף על-ידי מקורות ייזום.

שלום שמחון: מי ממנה את הדירקטורים?

שלום שמחון: משרד התשתיות?

ארז ימיני: אין קשר לדירקטורים, זה לא הסכם סובסידיה עם הממשלה.

ארז ימיני: מה שמשרד האוצר לא קיבל כהסכם סובסידיה אי-אפשר לחתום על חוזה בין מקורות לבין החברה שמספקת חוזה כי אז מקורות עצמה לא יודעת מה היא מקבלת תמורת המים האלה.

ארז ימיני: אנחנו מבקשים היום שחברת מקורות תוכל לחתום על ההסכם בתקופה קצובה שתוגדר בהחלטת ממשלה, שלא יאוחר מאוקטובר או מוקדם יותר אפשר יהיה להעביר את זה לחברת הייזום כדי שבינתיים התהליך לא ייפסק.

ארז ימיני: אפשר יהיה לחתום את החוזה עם חברת מקורות ולהתנות את החתימה כך שעד אוקטובר החתימה צריכה לעבור לחברת הייזום.

שלום שמחון: סיוון, בבקשה.

סיוון הכטר: לדעתנו, אין משמעות לחתימה של חברת מקורות על ההסכם הזה, וזה גם לא נכון.

סיוון הכטר: לא נכון כי חלק מהשינוי המבני היה ניתוק מלא בין חברת מקורות מים לבין חברת מקורות ייזום---

שלום שמחון: בקיצור, אתם רוצים שהמתקן הזה יקום?

סיוון הכטר: מאוד.

בוקי אורן: התשובה היא לא.

סיוון הכטר: התשובה היא כן.

בוקי אורן: בצורה שהמתקן עובד כרגע הסיכוי שהוא יתרומם הוא נמוך בעשרה אחוז.

סיוון הכטר: ברור שהמחיר וכל תנאי ההתקשרות של מקורות ייזום שונים מאלה שיהיו למקורות מים, ולכן לא תוכל מקורות מים לחתום על הסכם בשם חברת מקורות ייזום, כך שחברת מקורות ייזום תיכנס לנעליה באופן מלא ותקבל את הפרויקט ותמשיך להעביר אותו.

סיוון הכטר: זה לא יכול לעבוד בלי המשך התקשרות בין שתי החברות.

סיוון הכטר: אנחנו אל מוכנים לזה למרות השינוי המבני בינינו.

שלום שמחון: אז לא יהיה מתקן.

סיוון הכטר: יהיה מתקן.

סיוון הכטר: אנחנו מאמינים בזה ומחויבים לעשות הכול.

שלום שמחון: נציב המים מהנהן בראש ואומר שלא יהיה.

אבשלום וילן: באחרית הימים.

סיוון הכטר: אמונה ואופטימיות.

אבשלום וילן: כשהאוצר מתחיל לדבר על אמונה ועל אופטימיות אני מודאג.

אברהם-בייגה שוחט: ב- 2000 אנשי מקורות, היושב-ראש והמנכ"ל הקודם, שאני מאוד מעריך, כשהיה הדיון על המכרז על ה- BOT באשקלון, הם אמרו שייקח הרבה מאוד שנים עד שיקימו אותו, ואז הם באו עם החבילה של המתקן באשדוד, והם אמרו שמיום שהממשלה תגיד שהיא מאחורי זה – תוך 18 חודשים יהיו מים מהמתקן.

אברהם-בייגה שוחט: הממשלה אמרה את דברה, לדעתי, ב- 2001.

אבשלום וילן: אחרי זה 18 ועוד 18 ועוד 18.

סיוון הכטר: ---

עמי יסודי: אני מחברת איוניקס, ואנחנו הקבלנים שזכו במכרז הזה.

עמי יסודי: אני רוצה לציין לפני כולם שהערבות שלנו נגמרת ביוני, ואנחנו צריכים לשכנע את האמריקנים שאני מנהל את החברה שלהם פה, שיש סיבה להאריך אותה אחרי שהיא כבר בתוקף מפברואר 2002.

עמי יסודי: אני לא רואה שזה נושא קל בכלל.

עמי יסודי: עד יוני צריך למצוא פתרון למערכת הזאת כי אני לא רואה שנצליח לשכנע את מועצת המנהלים שלנו להאריך את הערבות הזאת.

אברהם-בייגה שוחט: כמה ההשקעה?

עמי יסודי: בערך 100 מיליון דולר.

בוקי אורן: זאת אומרת, אם לא המתקן מתעופף.

שמעון טל: יש כל-כך הרבה קשיים בהקמה של המתקנים האלה.

שמעון טל: דרך-אגב, מתקן בק.צ.א.א שפעל בצורה הכי טובה ייקח 5 שנים מיום פרסום המכרז עד היום שנקבל בו את התפוקה המלאה שלו.

שמעון טל: זה הלך בצורה יוצאת מן הכלל עם נכונות של החשב הכללי במשרד האוצר לבצע את המתקן הזה.

שמעון טל: התקבלו החלטות כדי שהמערכת תפעל.

שמעון טל: כנציב המים שצריך לקחת בחשבון מה עומד להיות אצלי המתקן באשדוד די מחוק בראייה הנוכחית, וחבל.

שמעון טל: הולך זמן יקר; נושא חברת הייזום זה דבר שייקח זמן להניע אותו.

שמעון טל: יש עשרות פרויקטים שיצטרכו להעביר מחברת מקורות לחברת הייזום, אז שיהיה עוד פרויקט אחד.

אברהם-בייגה שוחט: יש לכם פיצוי מהממשלה לבצע את זה?

עמי יסודי: לא.

עמי יסודי: זה רק הפוך.

שלום שמחון: לפני חליטה?

עמי יסודי: אין קשר לחליטה, בשביל מה להאריך אותה שוב?

עמי יסודי: היא כבר שנתיים ורבע בתוקף, לא נראה שיש פתרון בכלל, ונדמה לי שהאוצר מחכה שהערבות תיגמר ולא יהיה פרויקט.

שמעון טל: לכן אני חושב שצריך להגיע למצב שחברת מקורות מתחילה בהקמה של המתקן הזה.

שמעון טל: גם פה יש עוד דברים שהיא צריכה לסגור עם חברת חשמל.

שמעון טל: שתתחיל לזוז עם העניין הזה, ובבוא הזמן הפרויקט הזה יבוא כמו עוד 10 או 15 פרויקטים נוספים שצריך להעביר לחברת הייזום.

בוקי אורן: ההערכה תמיד של חברת מקורות היא שתוך 3 חודשים ממתן אור ירוק אנחנו יכולים לעלות על השטח.

בוקי אורן: כרגע אסור לנו חוזית משום שהשינוי המבני היה חשוב יותר, ואנחנו באמת ויתרנו על זה, אבל העסק פשוט מתפוגג.

שמעון טל: מכרז נוסף שיצא היה המכרז של הפרויקטים הקטנים, ה- BOO.

שמעון טל: בהתחלה ייעדנו את המכרז הזה לשני מתקנים שבין 15 ל- 30 מיליון קוב לשנה.

שמעון טל: לאחר שקיבלנו את התוצאות הממשלה הרחיבה את מספר הזוכים לארבעה, ומתוך 4 קבוצות שזכו בביצוע המתקנים נחתמו חוזים עם 3 יזמים: בחוף שמן במפרץ חיפה; מתקן שני היה בשמרת ליד עכו; והשלישי היה בפלמחים, כל אחד 30 מיליון קוב.

שמעון טל: מתוך 4 הקבוצות אחת שלא נחתם אתה חוזה הודיעה שהיא יוצאת מהפרויקט.

שמעון טל: אחד היזמים שהיה אתו חוזה במפרץ חיפה הודיע שהוא לא יכול לבצע את הפרויקט בתנאים הנוכחיים, וקראנו אתמול את ההחלטות של החשב הכללי למתן הערבויות לפרויקט הזה.

שלום שמחון: כרמל התפלה?

שמעון טל: כן.

שמעון טל: כרגע יש שני פרויקטים שעדיין ממשיכים: הפרויקט בפלמחים של קבוצת "ויה-מריס" וקבוצת יובלים באזור שמרת.

שמעון טל: אנחנו מקוים מאוד שהפרויקטים האלה ייצאו לדרך, אבל עדיין לא ברור.

אברהם-בייגה שוחט: באיזה מחיר?

שמעון טל: נדמה לי 54 סנט לקוב.

עמי יסודי: היום זה בערך 2.70 שקל.

שמעון טל: אני לא זוכר כרגע.

עמי יסודי: עם ההצמדות זה בערך 2.70 שקל.

שמעון טל: יכול להיות.

עמי יסודי: אם תעשה את התרגום לסנטים, זה קרוב ל- 60 היום במערכת ההצמדות היום.

אברהם-בייגה שוחט: תלוי למה זה צמוד.

עמי יסודי: למדד.

אברהם-בייגה שוחט: לכמה הגיע המתקן באשקלון?

שמעון טל: הממוצע הוא 57.

שמעון טל: אני לא זוכר.

שלום שמחון: אבל זה גם בטח באזור ה- 60, לא?

שמעון טל: קצת פחות.

שמעון טל: מהפרויקט הזה שהיה מיועד לתת לנו 120 מיליון קוב במקרה הטוב – אני לא רוצה לתת את ההערכות הסוביקטיביות שלי – נראה 60 מיליון קוב בעוד כשנתיים וחצי-שלוש שנים.

שמעון טל: זה ממש במקרה הטוב.

שמעון טל: פרויקט אחרון הוא הפרויקט של חדרה.

שמעון טל: המכרז עומד להתפרסם בחודש יוני.

שמעון טל: יש ועדת מכרזים שמסיימת עכשיו את התהליכים הסופיים של הכנת המכרז, והוא אמור להתפרסם במהלך חודש יוני להתפלה של 100 מיליון קוב באתר תחנת החשמל בחדרה, וזה יהיה פרויקט של BOT, וכמובן שהמערכת הזאת תספק את המים שלה למערכת הארצית.

אברהם-בייגה שוחט: אתה לא סופר את הקטסטרופה של תורכיה?

שמעון טל: אני לא רוצה להתייחס כרגע לנושא תורכיה.

אברהם-בייגה שוחט: זה מים.

שמעון טל: כרגע אני לא סופר אותו מכיוון שההסכם שנחתם עם התורכים הוא הסכם שלפיו נציב המים הישראלי מול החברה התורכית אמורים לממש את ההסכם, ואני עדיין לא פועל לממש אותו.

שמעון טל: אני מחכה ששר התשתיות יורה לי לבצע את הפרויקט ולהתעסק במכרזים בהסכמים של כל מה שקורה.

שמעון טל: אני לא רוצה להגיד מעבר לזה.

שלום שמחון: שילמו את הכסף בלי לקבל מים.

שמעון טל: יגידו למהנדסים לעשות את הפרויקט, אז נעשה אותו.

שמעון טל: אנחנו נמצאים היום בפיגור עצום מהחלטות הממשלה.

שלום שמחון: כאילו רוצים לתת לתורכים כסף.

שלום שמחון: אפשר לתת להם גם דברים אחרים.

אברהם-בייגה שוחט: אפשר לתת להם פיסטוק חלבי.

אבשלום וילן: במדינה הזאת קשה בלי עודפי קלוריות.

שמעון טל: אנחנו היינו אמורים להיות ב- 2004-2005 עם יכולת התפלת מים של מאות מיליונים, וכמובן שאנחנו בפיגור עצום של מספר שנים בעניין הזה.

שמעון טל: אנחנו עושים הערכות מדי שנה האם ההחלטות שהתקבלו במצב של משברים במשק המים עדיין תקפות.

שמעון טל: ההחלטה שלנו היא חד-משמעית להמשיך לבצע את החלטות הממשלה בהקפים הנוכחיים של 315 מיליון קוב.

שלום שמחון: אבל אתה אומר בעצם שחוץ מהניהול המבוקר שלך של משק המים, שראוי לכל שבח, אין התקדמות בהגדלת מוצרי המים של מדינת-ישראל.

שמעון טל: של מי ים מותפלים.

שמעון טל: מתוך החלטה של 315 מיליון יש לנו 100 מיליון קוב בביצוע, זה ודאי.

שמעון טל: הפרויקטים של ה- BOO נמצאים בהליך כזה או אחר של פיתוח חצי מהפרויקט הזה.

שמעון טל: אני לא יודע מה הסיכוי שהמתקן של אשדוד יתממש בתנאים הנוכחיים.

שמעון טל: כלומר, כרגע יש לנו בוודאות 100 מיליון קוב.

שמעון טל: אני רואה בוודאות מכרז שייצא בחדרה על עוד 100 מיליון קוב, ובעוד 4 שנים נתחיל לראות ממנו מים.

שמעון טל: אלה המספרים.

שלום שמחון: יהיה מתקן בחדרה, סיוון?

שמעון טל: לי יש התחייבות של החשב הכללי לפרסם את המכרז בחודש יוני.

סיוון הכטר: לגבי ה- BOO אין לי מה להוסיף.

שלום שמחון: תתייחסי למתקן בחדרה.

סיוון הכטר: אנחנו מחויבים להחלטת הממשלה.

שלום שמחון: אבל לא אכפת לכם שהיא תשתנה.

סיוון הכטר: אנחנו פועלים בהתאם ומכרז חדרה נמצא בשלבים סופיים של הכנתו , ואנחנו מסייעים בעניין ומקצים את כל תשומו הזמן הנדרשות – וזה הרבה – כדי לזרז את הנושא.

סיוון הכטר: עם זאת יש מספר יוזמות שהתגלגו אלינו בחודשים האחרונים בהקפים גדולים מאוד של מאות מיליוני שקלים.

סיוון הכטר: ניצול מים והשקעה בנושא של ביוב והשבת הביוב כהשבת קולחין.

סיוון הכטר: מתוך הסתכלות של הגדלת היצע המים במדינת-ישראל בצורה היעילה ביותר והמהירה ביותר והזולה ביותר כדי שנצליח להגיע לעלות מים זולה ביותר, אנחנו מאמינים שנכון יותר לבחון חלופות שמביאות להגדלת היצע המים.

אבשלום וילן: אבל זה לא תפקידכם עם כל הכבוד.

אבשלום וילן: אני לא אתן פה הרצאה מה אפשר לעשות עם מים מותפלים.

אבשלום וילן: ישבה ממשלה, קיבלה החלטות, אתם לא יכולים לשנות אותן.

סיוון הכטר: אנחנו לא משנים אותן, ואנחנו פועלים בהתאם להחלטות הממשלה כפי שציינתי בתחילת דבריי.

סיוון הכטר: עם זאת אנחנו חושבים שאולי יש מקום לבחון האם נכון יותר לפעול בדרך שהיא טובה יותר למשק גם בהיבט הכלכלי של ניצול יעיל יותר ומשאבי מים זולים יותר.

סיוון הכטר: הכוונה האלטרנטיבית היא השקעת תקציבים מאוד גדולים קודם כל בפיתוח תשתיות ביוב שזה תנאי בסיסי להשבת קולחין ובמענקים להשבת קולחין.

אברהם-בייגה שוחט: אנחנו במשחק הזה הרבה שנים, וזה בסדר.

סיוון הכטר: אנחנו במשחק הזה הרבה שנים---

שלום שמחון: אבל למה זה אחד על חשבון השני?

סיוון הכטר: מפני שתקציב המדינה הוא אחד, ויש לו המגבלות שלו והגבולות שלו, וכמה כסף כבר יכול להיות מוקצה מהתקציב?

אבשלום וילן: יש כסף של חקלאים שהוא לא שלך.

סיוון הכטר: אני כבר אתייחס גם למה שאמרת בפתח דבריך.

סיוון הכטר: תקציב המדינה הוא אחד, והמקורות מוגבלים, ויש גבול כמה כסף יכול תקציב המדינה להקצות לנושא המים.

סיוון הכטר: לכן צריך לבחור חלופות זו כנגד זו, ואין לצערנו אפשרות לעשות את הכול, ואנחנו חושבים שצריך לבחור בחלופות הטובות יותר.

סיוון הכטר: בהקשר הזה אני רוצה להוסיף שיש כל מיני דברים נוספים שאנחנו מנסים לקדם עם נציבות המים בשיתוף פעולה מלא: תפיסת מי שטפונות, התפלת מים מליחים, וכל מיני רעיונות שעולים כדי להגדיל את היצע המים בצורה הנכונה ביותר, המהירה ביותר והכלכלית ביותר.

סיוון הכטר: אף על פי שחבר הכנסת וילן יצא אני בכל-זאת רוצה להתייחס לפתח דבריו.

סיוון הכטר: קרן ייזום עלה כ- 600 מיליון שקלים שהיו אמורים ללכת לנושא של מענקי קולחין ולהענקות, תמיכה במפיקים פרטיים.

סיוון הכטר: עד סוף שנה שעברה לקולחין הוקצו 660 מיליון שקלים, ולהענקות כ- 90 מיליון שקלים, יחד כ- 800 מיליון שקלים, שזה הרבה יותר ממה שהיה בקרן הייזום.

סיוון הכטר: 800 מיליון שאבו דיבר עליהם היו במסגרת סיכום שעד שנת 2010 יוקצו כ- 800 מיליון, ואנחנו מקדימים את הסיכום הזה מאוד.

סיוון הכטר: כך שבהתחייבויותינו לא רק שעמדנו, אלא יותר מכך.

שלום שמחון: שמעון, בבקשה.

שמעון טל: ההחלטה על התפלת מי ים היא חלק ממכלול של החלטות שנוגעות גם להשבת קולחין בהקפים של 150 מיליון קוב ב- 5 שנים, גם להתפלת מים מליחים בהקף של 50 מיליון – שגם שם אנחנו בפיגור משום שנפל לנו המכרז הגדול ברמת הנגב – וגם בכל שאר ההחלטות שהיו.

שלום שמחון: מה תמרור האזהרה שלך?

שלום שמחון: אתה יכול להגיד לנו?

שמעון טל: אני רק אומר מה המצב לגבי השבת קולחין, כי אני חושב שאבשלום וילן זרק פה דברים לא מעודכנים.

שמעון טל: אנחנו פועלים על-פי החלטת ממשלה בשני כיוונים: יזמות פרטית – מתן מענקים ליזמים פרטיים שמקימים מפעלי השבת קולחין אזוריים; ועל-ידי חברת מקורות.

שמעון טל: המסה הגדולה נמצאת ביזמות הפרטית.

שמעון טל: זה בדרך-כלל התארגנויות של גופים של חקלאים מקומיים או מועצות אזוריות שמקימים לעצמם את מפעל ההשבה תוך קבלת מענקים.

שמעון טל: יצאו לדרך 37 פרויקטים, ומשנת 2000 כבר נתנו כתבי התחייבות למענקים בהקף של 654 מיליון שקל.

שמעון טל: כשיושלמו המתקנים האלה אנחנו צפויים לקבל מהם כ- 120 מיליון קוב קולחין שינוצלו לחקלאות.

שמעון טל: אני מציע לכולכם לראות שבאזורים שיש כבר התקדמות והמפעלים כבר קמו, יש פיתוח אדיר בחקלאות.

שמעון טל: למשל, באזורים כמו שפלת יהודה, חוף כרמל או עמק חפר.

שמעון טל: במקום שמגיעים הקולחין האלה האזור נעשה ירוק, שטחים ניטעים מחדש, והמערכת פורחת ומשגשגת.

אברהם-בייגה שוחט: כמה קוב מספקים היום?

שמעון טל: אני מעריך שהשנה נספק 320 מיליון קוב עם השפד"ן.

אברהם-בייגה שוחט: כמה השפד"ן?

שמעון טל: בערך 130 מיליון קוב.

שמעון טל: היום יש לנו עוד כ- 20 פרויקטים שמוכנים לצאת לדרך.

שמעון טל: אנחנו צריכים להוציא בערך 230 מיליון שקל כדי להוציא אותם לדרך.

שמעון טל: הכול מוכן.

שמעון טל: כמו שאמר חבר הכנסת וילן, ההפסד שלנו מהעדר הכספים לבצע את הפרויקטים האלה הוא בשני דברים: קודם-כל אנחנו מפספסים שנה אם פרויקט לא יוצא היום לדרך כי אי-אפשר לבצע את הפרויקטים האלה בחורף; דבר שני, היזמות לא מחכה לכסף הזה, אלא נעלמת, וייקח הרבה מאוד זמן להניע את המהלך הזה מחדש.

שלום שמחון: יש עניין לאוצר שתקבל את הכסף הזה?

שמעון טל: האוצר אמר בפירוש שהוא מוכן לתת את הכסף הזה תמורת פרסום המכרז בחדרה.

סיוון הכטר: יש מגבלת תקציב לאוצר.

אברהם-בייגה שוחט: כמה קוב מים נשפכים היום לים לפני טיהור ואחרי טיהור?

שמעון טל: להערכתי, יש עודפים בסדר גודל של 100-120 מיליון קוב גם מטוהרים וגם לא.

שמעון טל: הרוב כבר מטוהר היום.

אברהם-בייגה שוחט: כמה ייקח השפד"ן אחרי שינצלו את התוספת?

אברהם-בייגה שוחט: אני מדבר על הקו המזרחי.

שמעון טל: הקו המזרחי יוסיף כמה מיליונים של קוב.

שמעון טל: אני מעריך שאנחנו נגדל ב- 140 מיליון קוב, ואנחנו יודעים שבעתיד המקסימום שנגיע אליו זה סדר גודל של 155-160 מיליון קוב מהשפד"ן.

אברהם-בייגה שוחט: בתוכנית של שנת 2000 ל- 10 שנים אנחנו עומדים על 600 מיליון קוב מים שפירים, ופחות מזה במושבים.

אברהם-בייגה שוחט: כלומר מבחינת החקלאות גם המושבים לא עומדים בזה.

שמעון טל: מה שקורה השנה לא יהיה בהכרח מה שיהיה בשנה הבאה.

אברהם-בייגה שוחט: בגלל הכינרת.

שלום שמחון: בשנה הבאה אתה לא חייב להוסיף להם 90 מיליון קוב---

שמעון טל: לכן אני אומר שאנחנו עדיין לא יכולים להגיד שאנחנו עומדים בתוכנית לגבי החקלאות.

שמעון טל: אנחנו עדיין חיים מהיד לפה, ועדיין תלויים מאוד בביצוע של כל הפרויקטים.

שלום שמחון: בהחלטות הממשלה הפרויקטים שמותנים על-ידי האוצר אם יבוטל המתקן בחדרה הם פרויקטים שהיו אמורים להיות מתוקצבים?

שמעון טל: בוודאי, הן שתי החלטות מקבילות.

סיוון הכטר: לא בשלב זה, חד-משמעית.

סיוון הכטר: יש בבסיס התקציב תקציב להשבת קולחין, אנחנו לא נתנו כסף והרמנו ידיים מכל הנושא.

שלום שמחון: הכיוון שלכם מאוד ברור, אבל בסיכום שלי אני גם אגיד עליו כמה דברים, מה אני דורש לא מכם, אלא ממשרד ראש הממשלה.

שלום שמחון: אתם אומרים שאתם רוצים להשקיע כרגע בביוב ובהשבה של מי-קולחין כדי שיהיו מים יותר זמינים לחקלאות כדי שתרימו את הממוצע של המחיר הגבוה שעשוי להיות למים בקצה התהליך שהוא מי ההתפלה.

שלום שמחון: השאלה היא האם מיש קובע את המדיניות מחליט שהוא עושה את שני הדברים בעת ובעונה אחת כי שניהם חשובים או שלדעתו, הכיוון של האוצר יותר נכון, ולכן אני מקטין את מתקני ההתפלה.

שלום שמחון: זו לא תשובה שעם כל הכבוד לא את ולא האוצר נותנים.

שלום שמחון: זו תשובה ברמה של ממשלה.

שלום שמחון: לכן אני אתבע אותה בסיכום.

שלום שמחון: אף על פי שיש היגיון בדברים שלך, אני לא מתעלם מזה.

שמעון טל: אני כנציב מים לא בעד מתקני התפלה ולא נגד מתקני התפלה.

שמעון טל: אני צריך להחליט באמינות על מלאי מים שאני אוכל לספק מים על-פי החלטות הממשלה ולמטרות שהיא ייעדה את המים האלה.

שמעון טל: כל זמן שהממשלה קיבלה החלטה בסוף שנת 99' לשמר את החקלאות בהיקף שלה – זה הפירוש של הממשלה – אני מחויב להכין מלאי מים---

אברהם-בייגה שוחט: בהתאם לכמויות שנקבעו בתוכנית הזאת.

שמעון טל: בדיוק כך.

שמעון טל: לכן החלטות הממשלה מסתמכות על התוכנית הזאת, ולכן הממשלה קיבלה את ההחלטות.

שמעון טל: אין לי בעיה שהממשלה תשנה את ההחלטה שלה, ולא נפרסם את מתקן ההתפלה בחדרה.

שמעון טל: אבל ההחלטות האלה נובעות מתוכנית שהממשלה קבעה מבחינת אספקה.

אברהם-בייגה שוחט: נותנים מענק שנשאר בידי היזם או שהוא רק לזמן ההקמה?

סיוון הכטר: הכוונה היא ש- 50% מעלות ההקמה ניתנת מתקציב המדינה ליזם ביום שבו המתקן עומד.

סיוון הכטר: זה מוריד מתום ההקמה את המחיר.

שמעון טל: זה מקבע את המחיר על 56 אגורות לקוב מים מעתה ועד עולם.

סיוון הכטר: זה מסייע המון.

ארז ימיני: לגבי השפכים, אנחנו לא מדברים רק על משק המים.

ארז ימיני: 400 מיליון השקלים של מגזר המיעוטים שמעוכב בינתיים מעכב תוכניות פיתוח במגזר המיעוטים מכיוון שהיום הוא תנאי לפתח יישובים ולהציג את פתרון הביוב.

ארז ימיני: זה לא רק בעיה של משק מים, אלא גם בעיה של פיתוח פיסי, זה עוצר שיווק של כל מיני תוכניות, של מגרשים, ואי-אפשר לפתח יישובים שאין להם פתרון ביוב.

אברהם-בייגה שוחט: כמה מים---

ארז ימיני: במגזר המיעוטים עדיין יש בעיה.

ארז ימיני: אני מדבר על שפכים.

ארז ימיני: בכמויות אין הרבה, אבל יש הרבה יישובים של מיעוטים שיש בהם.

אברהם-בייגה שוחט: כל המשק הזה הוא משק של 450-500 מיליון.

ארז ימיני: בכמות זה לא הרבה, אבל ביישובים זה הרבה.

שמעון טל: בסך הכול יש גם פרויקטים של חברת מקורות להשבת קולחין בהיקפים יותר קטנים.

שמעון טל: זה תהליך שנמשך.

שמעון טל: היו קצת קשיים בעניין הזה עם האוצר, ואני מניח שהקשיים האלה נפתרו וחברת מקורות תיכנס להילוך יותר גבוה בביצוע של הפרויקטים.

שמעון טל: חברת מקורות נכנסת בעיקר למקומות שבהם האזור לא מצליח להרים את הפרויקטים האלה, למשל באזור של מושבים חקלאיים שלא מסוגלים להתארגן ולהרים את המימון שהם צריכים שם.

שמעון טל: אז אנחנו מפעילים את חברת מקורות.

אברהם-בייגה שוחט: אמרת קודם שהמכרז ברמת הנגב נכשל.

שמעון טל: היה מכרז, לפי החלטת ממשלה, לפתח כ- 36 מיליון קוב התפלה של מים מליחים ברמת ירוחם ובמישור רותם.

שמעון טל: הפרויקט הזה הופסק.

שמעון טל: הפרויקט הזה מאוד בעייתי, ועכשיו אנחנו חושבים על פרויקטים יותר קטנים.

שמעון טל: אני מניח שבאזור ההוא נפנה לפרויקט בהיקפים יותר קטנים והרבה יותר ודאיים, ונוציא מכרז להתפלה.

אברהם-בייגה שוחט: מה קורה בפתחת ניצנה וברמת הנגב?

שמעון טל: ברמת הנגב הוקם מתקן התפלה מאוד בעייתי.

שמעון טל: זה היה מתקן ניסיוני לנצל את המים שמדברים עליהם, האגם הגדול שמתחת לנגב.

שמעון טל: המים האלה יעלו הרבה יותר מאשר התפלה של מי ים והולכתם לאזור הזה.

אברהם-בייגה שוחט: המתקן בניצנה שבנו עכשיו?

שמעון טל: הוא מוקם, אבל התגלו בעיות, וכעת חברת מקורות משפרת אותו כדי להפעיל אותו ברציפות.

שמעון טל: באזור חוף כרמל יופעל במהלך הימים הקרובים מאגר של 8.5 מיליון קוב.

בוקי אורן: נציב המים בעצם אמר שבפרויקט תשתית מים כמו באשקלון לוקח בערך 5 שנים מרגע שיש החלטה ועד הביצוע.

בוקי אורן: ב- 5 השנים האחרונות היו 3 שנים בצורת ושנתיים טובות.

בוקי אורן: בגלל השנתיים הטובות האלה חברינו באוצר מאוד רכים בביטול פרויקטים.

בוקי אורן: אנחנו צריכים כל הזמן לפחד ממצב שקורה היום בחוף המערבי של ארצות-הברית.

בוקי אורן: שם לא מפחדים רק ממגה-טרור, אלא ממגה-בצורת – 6 שנים רצופות של בצורת.

בוקי אורן: אף אחד לא מבטיח לנו שלא נתעסק עכשיו ב- 6 שנים גדולות של בצורת, ובגלל החלטות שקיבלנו בשנתיים האחרונות שהיו בהן קצת מים, אנחנו נבכה על 6 השנים האלה.

בוקי אורן: צריך לזכור שבמים לא ניפרד מהשכנים שלנו, ולא תהיה בתחום הזה התנתקות, וכואב שאנחנו הולכים לריב עם הפלסטינים על קצת מים.

בוקי אורן: אנחנו רבים עם החיזבאללה על 13 מיליון קוב באזור שהם לוקחים לנו בווזאני.

בוקי אורן: אני מאוד שמח תמיד שאנחנו מספקים 55 מיליון קוב לירדנים, כי כשאתה יכול לייצר מים ולייצר שלום ולא להיגרר למלחמה בגלל מים – זה השיקול המהותי.

בוקי אורן: אנ לא חושב שיש השקעה כלשהי בתשתית: לא כבישים, לא חשמל ולא רכבות, שהתשואה הלאומית שלה כל-כך גדולה.

בוקי אורן: אני מציע להגדיר תוכנית רב-משרדית, לא רק של משרד האוצר, שתגדיר תוכנית אב עם כלי משק המים.

שלום שמחון: הגדירה.

בוקי אורן: היא הגדירה, אבל צריך לבצע.

בוקי אורן: עוברים מהתפלה למושבים.

שלום שמחון: חבר הכנסת שוחט הניח תשתית רחבה, אחר-כך אני הייתי חבר בממשלה שהוזכרו כאן שורת החלטותיה.

שלום שמחון: אחר-כך קמה עוד ממשלה שאישרה את התוכנית.

שלום שמחון: הבעיה היא לא בתוכניות, אלא בכושר הביצוע ובהתערבות האוצר שלא לבצע.

בוקי אורן: אני לא מכיר חברה שבה יש רק מנכ"ל ומנהל כספים, אין מנהל פיתוח עסקים ואין מנהל שיווק.

בוקי אורן: ככה המדינה שלנו מתנהלת וזה מאוד עצוב.

בוקי אורן: אולי יש לנו מנכ"ל ומנהל כספים אבל כל השאר לא קיים.

בוקי אורן: אני חושב שהוועדה יכולה להעלות את הסיפור במשרד ראש הממשלה בדרישה שהעסק יתחיל לעבוד עם הרבה מאוד דרישות.

בוקי אורן: לא יכול להיות שהעסק הזה ייסגר; לא יכול להיות שבגלל כמה מילימטרים באגן ההיקוות של הכינרת הפסיקו את ההתפלה ואת ההשקעה במים.

שלום שמחון: תודה.

דוד וקסמן: הייתי מנהל החברה שהפעילה את מתקן ההתפלה באשקלון.

דוד וקסמן: מחיר המים השולי בישראל הוא הרבה יותר גבוה ממחיר המים להתפלה.

דוד וקסמן: כלומר, בישראל אנחנו מפיקים מים בעלות הרבה יותר גבוהה מאשר התפלה.

דוד וקסמן: לכן אני לא רואה את מחיר ההתפלה כדבר שצריך לבוא בניגוד לפעולה כלכלית פשוטה.

אברהם-בייגה שוחט: איפה יש מחיר מים שולי?

דוד וקסמן: יש עבודה שנעשתה לפי מודל באוניברסיטת הרווארד---

אברהם-בייגה שוחט: כולל ההובלה בקצה.

דוד וקסמן: ההובלה בקצה היא עוד 10 סנט.

דוד וקסמן: סך הכול אפשר להתפיל היום מים ולהקטין את המחיר הממוצע שהמדינה משלמת.

דוד וקסמן: כלומר, תוספת של מתקני התפלה תקטין את המחיר.

דוד וקסמן: יש מודל מסודר שגם האוצר מסתמך עליו.

סיוון הכטר: זה לא לגמרי נכון כי עלויות גבוהות נמצאות בעיקר באזורים מנותקים, כמו הערבה, ואי-אפשר להביא השנה מתקנים בכל מקרה אם יש הפסדים.

דוד וקסמן: סליחה, יש אזורים קרובים---

עמי יסודי: כמי שמייצג חברה אמריקנית גדולה של 500 מיליון דולר בפרויקטים, הזיגזגים שעושים בגלל האוצר בפרויקטים כמו "כרמל התפלה" ומקורות, לא מעודד חברות זרות לבוא הנה כי משקיעים מיליוני דולרים בהכנה של המערכת ואחר-כך יש כאלה שמחליטים לא לקיים את ההחלטות של הממשלה מכל מיני סיבות.

עמי יסודי: גם הפרויקט שהיה אתמול בעיתון על "כרמל התפלה", שאנחנו חלק ממנו, הוא באותו נוסח אף על פי שהממשלה אומרת שאנחנו צריכים לטפל בנושא הזה.

עמי יסודי: אף על פי שהיא הסכימה ללכת אתנו לבוררות ויש לה ערבות בתוקף עד אוקטובר 2004, היא מודיעה שהיא רוצה לחלק את הערבויות.

עמי יסודי: גם זה לא נותן ליזמים מחו"ל אופק טוב כשמתייחסים לנושא.

עמי יסודי: יש ויכוח, יש בורר, צריך לטפל בו.

עמי יסודי: בפרויקט אחד זה תקוע בגלל חברת ייזום; בפרויקט אחר אתה שומע שלא רוצים להוציא מכרז כי אולי פונים לנושא של מים קולחין; בפרויקט שלישי יש ויכוח אז מדברים על חילוט ערבות.

עמי יסודי: זאת לא אווירה שנותנת למישהו הזדמנות להסביר לחברות כאלה.

עמי יסודי: יש היצע אדיר של פרויקטים היום בעולם, אחד מהם הוא באלג'יר, מדינה לא מפותחת.

עמי יסודי: 8 חודשים לקח מיום המכרז, מימון יהיה בספטמבר אחרי שנה ושלושה חודשים, ובפחות משלוש שנים המתקן הזה יעבוד, והוא בגודל של אשקלון.

ניר קדמי: השפכים שלא מטופלים ביישובי המיעוטים – מי התהום – פוגעים במשק המים לטווח ארוך.

ניר קדמי: דבר שני, הדרישה לקולחין או למים מושבים ברמות שמוצאים היום ברמה של 20-30 היא לא גבוהה מאוד, ואם אנחנו רוצים לשדרג את השימוש בקולחין צריך גם לשדרג את התקנים של הקולחין כדי שיהיה להם שימוש נרחב יותר.

ניר קדמי: למעשה, לקשור את מתקני ההתפלה כשיש לנו היום 100 ודאי ועוד 40 מיליון באוויר להשבת הקולחין, זה נראה לי בניגוד לרוח החלטת הממשלה.

שלום שמחון: סיוון, את רוצה משהו לומר להגנתך?

סיוון הכטר: אני לא חושבת שאני צריכה להגן.

שלום שמחון: לגבי חילוט הערבות את רוצה להגיד משהו?

סיוון הכטר: אני לא רוצה להיכנס לוויכוח יותר מדי עמוק, אבל גם היזמים נדרשים לעמוד בהתחייבויות שלהם.

סיוון הכטר: כפי שעמי ציין, הייתה הסכמה ללכת לבוררות מוסכמת, הבורר קבע את פסיקתו---

שלום שמחון: אז למה אתם צריכים לחלט את הערבות אם אתם נמצאים בהליך של בוררות?

קריאה: חייבים.

שלום שמחון: אני רוצה לסכם, ברשותכם.

שלום שמחון: קיבלנו בדאגה רבה את הדיווח של נציב המים על הקצב האטי של ההתקדמות גם במתקני ההתפלה וגם בתשתיות אחרות.

שלום שמחון: אנחנו רואים בדאגה גדולה יותר שיש התניה בהשקעה בתשתיות מים והשבה של מי קולחין תמורת ויתור על מתקן מים, ואנחנו נזמין לישיבה הבאה שתהיה בעוד 10 ימים את ראש הממשלה.

שלום שמחון: אני כבר אומר שלא נסת

שלום שמחון: פק בפחות ממנכ"ל המשרד שלו, אבל הדגש הוא להזמין את ראש הממשלה כדי להופיע בפני הוועדה ולדווח על קצב ההתקדמות של החלטות הממשלה בנושא בניית תשתיות המים של המדינה בשנים הבאות.

שלום שמחון: אני גם אדבר אתו באופן אישי כדי שהוא יופיע בוועדה.

שלום שמחון: אני מציע למשרד האוצר להיערך היטב בעניין הזה.

אברהם-בייגה שוחט: אולי כדאי לקיים דיון עם שר האוצר, עם החשב הכללי ועם אגף התקציבים?

שלום שמחון: הם ייתנו גיבוי מלא--- שנזמין גם את שר האוצר?

אברהם-בייגה שוחט: את שר האנרגיה.

שלום שמחון: אתה שומע את עמדתו של שר התשתיות.

שלום שמחון: יש להם דרישות מאוד מסודרות.

שלום שמחון: אני מקיים כבר דיון רביעי בנושא הזה וכל הזמן הלוך ושוב האוצר נגד משרד התשתיות נגד כל העולם, ואתה לא מתקדם.

שלום שמחון: אמיר לוי אומר בצדק שהוא רוצה לתת 700 מיליון בהשקעה של תשתיות המים, אבל הוא לא יכול לבטל את החלטת הממשלה על מתקן ההתפלה בחדרה.

שלום שמחון: אז אם זה דבר אחד שמותנה באחר, ויש 700 מיליון שקל למקום הזה, ואני רוצה את זה למתקן ההתפלה, אני יודע.

שלום שמחון: אני בזמנו הייתי שר החקלאות ורציתי לבצע את פרויקט המדגה המתועש, לקחת 50 מיליון קוב מים מבית-שאן, להעביר אותם לירדנים, ואמרו "לא", אם הם יוותרו הם יקטינו את כמות מי ההתפלה אזאנחנו נלך על הפרויקט הזה אף על פי שאפשר היה להוציא שני מיליון קוב מים או 3-5 ולוותר על 50 אחרים שיש מה לעשות אתם.

שלום שמחון: זה כל הזמן חוזר אלינו, ואתה מסתובב כל הזמן.

שלום שמחון: אם נזמין אותם פעם אחת נשמע מה הם אומרים.