ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 178, 2004-03-22 10:00

שלום שמחון: מינהל מקרקעי ישראל – המדיניות והתוכניות ליישומה.

שלום שמחון: הנושאים שהמינהל עוסק בהם הם נושאים שנמצאים בוויכוח ציבורי בכמה מישורים.

שלום שמחון: מישור אחד זה נקודת החיכוך שיש בין האזרח למינהל מקרקעי ישראל.

שלום שמחון: אחד הדברים שרוצים שיהיה זה הקטנת החיכוך בין האזרח למינהל מקרקעי ישראל על ידי הפשטת התהליכים ככל האפשר.

שלום שמחון: זאת נקודה אחת שהיה מעניין לשמוע עליה.

שלום שמחון: נקודה שנייה שהיינו מעוניינים לשמוע עליה היא אם המינהל עומד ביעדים שהוא הציב לעצמו, בין היתר בנושא של שיווק קרקעות.

שלום שמחון: עד כמה יש לעניין הזה השפעה על מה שקורה בשוק הנדל"ן?

שלום שמחון: העניין השלישי הוא ההחלטות שמינהל מקרקעי ישראל מקבל מעת לעת.

שלום שמחון: בשנים האחרונות מדברים הרבה על הקרקעות החקלאיות שהן, בין היתר, אחת העתודות המרכזיות של מדינת ישראל לשנים שיבואו.

שלום שמחון: האם הדברים ימשיכו להיות מונחים על שולחן בג"ץ, או שהולכים לקבל שורה של הכרעות שהמשמעות שלהן בסופו של דבר היא יציאה לדרך?

שלום שמחון: אין ספק שחלק מהנושאים שעומדים על סדר היום קשורים לשינויי מבנה שהמגזר החקלאי עובר, בין אם זה מושבים, קיבוצים או חקלאות פרטית.

שלום שמחון: אם אני מתייחס למה שקורה במגזר השיתופי הקיבוצי ובמגזר המושבי המשפחתי, אז אין ספק שחלק מהתהליכים מתעכבים בגלל שההחלטות האלו לא מגיעות לידי סיום.

שלום שמחון: לצד הנקודה הזאת יש נקודה כואבת לא פחות והיא העובדה שמדינת ישראל עברה בשנים האחרונות מחקלאות בסדרי גודל של כמעט 100% בקיבוצים ובמושבים לסדרי גודל מאוד קטנים.

שלום שמחון: זאת חקלאות שמייצרת יותר ונזקקת לפחות חקלאים.

שלום שמחון: המציאות הזאת יצרה את תופעת הפרנסות החלופיות שמדינת ישראל מתקשה להתמודד איתה בשנים האחרונות.

שלום שמחון: במושבים חלה איזו שהיא התפתחות גדולה שהעבירה שורה ארוכה של אנשים לעסוק בפרנסות אחרות.

שלום שמחון: סביב העניין הזה התפתחו במושבים עסקים שעל פי הנוהל הקיים הם בלתי חוקיים בשני מישורים.

שלום שמחון: מישור אחד קשור לעובדה שחקלאי לא יכול להשכיר מבנה שהוא בנה בעצמו והשקיע בו.

שלום שמחון: זה הופך אותו לעבריין.

שלום שמחון: נקודה שנייה היא מה מותר לעשות בנחלה כאשר החקלאי עובר מחקלאות למישורים אחרים.

שלום שמחון: צריך לזכור שמדינת ישראל לא הכשירה את החקלאים לעסוק במשימות אחרות.

שלום שמחון: אני מבין שהעניין מונח במשרד המשפטים.

שלום שמחון: הייתי רוצה שתתייחסו בצד תוכנית העבודה גם לנושא הזה.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אני רוצה לדעת מה תפקידו של המינהל.

דוד טל: למה אני שואל את זה?

דוד טל: כי לפעמים נדמה לי שלמינהל יש תחושה שהוא בא למלא את אוצר המדינה בכסף.

דוד טל: אני חושב שלא זה הייעוד לו, אבל אם אני טועה אז תתקנו אותי.

דוד טל: כשהמשק רדום ברור שהמחירים של הקרקעות שהמינהל משווק יורדים.

דוד טל: במצב שהמשק רדום המינהל לא רוצה לשווק את הקרקעות כי המחירים נמוכים.

דוד טל: הוא מחכה עד שתהיה פרוספרטי.

דוד טל: האם זה התפקיד שלו, או שהתפקיד שלו הוא להשתלב בשוק הבנייה ולהוליך איזה שהם תהליכים לאומיים שעוזרים למשק הלאומי?

דוד טל: אני חושב שראוי לפשט את התהליכים של המינהל.

דוד טל: אני מניח שהם עושים מאמצים, אבל לא די בהם.

דוד טל: צריך למצוא את הדרך לזה.

שלום שמחון: אומרים שברוסיה ובסין יש תהליך של הפרטת קרקעות מדינה.

יעקב אפרתי: גם בארץ.

יעקב אפרתי: מטרות העל של המינהל שמאושרות על ידי היושב-ראש והשר הן: 1.

יעקב אפרתי: העמדת היצע קרקעות על פי המדיניות אשר תקבע הממשלה, לצורכי מגורים, תעסוקה והתיישבות.

יעקב אפרתי: 2.

יעקב אפרתי: הקצאות קרקע למימוש פרוייקטים לאומיים, בהתאם להחלטות הממשלה.

יעקב אפרתי: 3.

יעקב אפרתי: שמירה על קרקע והבטחת עתודות הקרקע לדורות הבאים.

יעקב אפרתי: אנחנו כמינהל פועלים להגשמת היעדים הלאומיים.

יעקב אפרתי: המינהל חותר להעמדת היצע קרקעות זמין לצרכים השונים של המשק הלאומי.

יעקב אפרתי: זאת לא משימה קלה.

יעקב אפרתי: מדובר בשרשרת תהליכים שמתחילה מיזמות של תוכנית על ידנו או על ידי משרד השיכון, ריצה בוועדות התכנון.

יעקב אפרתי: מדובר במהלכים ארוכי טווח בסדרי גודל של תוכניות שבין 5 ל-10 שנים.

יעקב אפרתי: אנחנו עושים את זה, אבל אין לנו מספיק תוצרת.

דוד טל: יש מקום לקצר את התהליכים האלה?

יעקב אפרתי: בוודאי, אבל לא אני אחראי על המערכת הזאת.

יעקב אפרתי: האחריות שלנו היא לנהל את המקרקעין, לפקח ולשמור באופן מיטבי על הקרקע.

שלום שמחון: אני מבין שהתוכנית היא להקים רשות משותפת של המינהל ורשויות התכנון.

שלום שמחון: היא לא נמצאת על סדר היום?

יעקב אפרתי: היא לא נמצאת על סדר היום.

יעקב אפרתי: אנחנו מדברים על מצב של שפל בנדל"ן, כאשר יש יציאה הדרגתית מהמצב בשנת 2004.

יעקב אפרתי: המשאבים שעומדים לרשותנו כדי לבצע את המטלות שלנו הולכים וקטנים, לכן גם כוח האדם שלנו הולך ומצטמצם.

יעקב אפרתי: אין לנו ברירה אלא לעשות התארגנות מתאימה.

דוד טל: מדוע כוח האדם מצטמצם?

יעקב אפרתי: כל שנה מקצצים 2%,3%,4%.

יעקב אפרתי: כל שנה יש 30 עובדים פחות.

יעקב אפרתי: המטלות לא קטנות.

יעקב אפרתי: הדרך לעשות את זה היא התארגנות אחרת.

יעקב אפרתי: אנחנו מכניסים מערכות טכנולוגיות מתקדמות.

יעקב אפרתי: אנחנו מדברים על מערכת הדמיה.

יעקב אפרתי: מי שמכיר את המינהל יודע שאם הצלחנו לאתר את התיק שלך אתה מקבל שירות, ואם לא אז אתה לא מקבל.

יעקב אפרתי: לאתר תיק זה עניין של זמן.

יעקב אפרתי: אנחנו מעבירים את כל התיקים למחשב.

יעקב אפרתי: משמעות העניין היא שאין יותר תיקי קרקעות.

יעקב אפרתי: סיימנו את הטיפול במחוז תל-אביב.

יעקב אפרתי: הוא עובד היום במערכת הדמיה.

יעקב אפרתי: מערך השירות משתפר.

יעקב אפרתי: אנחנו נמצאים באמצע עבודה במחוז מרכז, בהתחלת עבודה במחוז צפון.

יעקב אפרתי: אנחנו מעריכים שבסוף 2006 נגמור את מבצע ההדמיה הזה בכל המינהל.

יעקב אפרתי: הGIS היא מערכת מידע גיאוגרפית.

יעקב אפרתי: זה עוזר לנו לקבל החלטות, עוזר לאנשים להבין יותר טוב.

יעקב אפרתי: לא מדברים במונחים של גוש, חלקה, אלא מקבלים מפה, מקבלים את הסימון של השטח.

יעקב אפרתי: זה מדבר הרבה יותר לעמך ישראל.

יעקב אפרתי: זה נותן הרבה יותר מודעות למה שאנחנו עושים.

יעקב אפרתי: המהלכים המשפטיים והארגונים בנושא קרקע חקלאית יחייבו התארגנות משמעותית במינהל.

יעקב אפרתי: המינהל יפעל לפיתוח מערכת שיווק מתאימה, במגמה ליצור ולהגדיל את כמות הביקושים ברחבי המדינה.

יעקב אפרתי: כל מערך התכנון וכל מערך הפיקוח נעשה באמצעות חברות מינהל.

יעקב אפרתי: המשימה העיקרית של מינהל מקרקעי ישראל לשנת 2004 היא שיפור השירות לאזרח.

יעקב אפרתי: ההנחיה של השר היא שנעשה כל מאמץ לשפר את השירות לאזרח.

דוד טל: זה מתבטא רק בהעברה של תיקים של קרטון למחשב?

יעקב אפרתי: התשתית הזאת של העברת התיקים מאפשרת לנו לעשות את הרה-ארגון.

יעקב אפרתי: הרה ארגון שלנו בנוי על זה שאנחנו יוצרים חטיבה עסקית שמדברת יותר לקבלנים, וחטיבה של שירותים שמדברת אל כל מקבלי השירותים.

יעקב אפרתי: את החטיבה העסקית אנחנו רוצים למקד בשלושה מוקדים – צפון, מרכז, דרום, כאשר את חטיבת השירותים אנחנו רוצים לפזר על פני תחנות שירות הרבה יותר רחבות, אולי 17 תחנות.

שלום שמחון: האם תהיה אפשרות לא להגיע למינהל אלא לדבר באינטרנט?

יעקב אפרתי: בוודאי.

דוד טל: יכול להיות שלא יאשרו לך את הרה-ארגון?

יעקב אפרתי: אין שום ספק שתהליך של רה-ארגון בארגון ממשלתי הוא דבר מורכב ומסובך.

יעקב אפרתי: הגבילו לנו את היכולת לעשות דברים מהסוג הזה.

יעקב אפרתי: אנחנו לא מתייאשים.

יעקב אפרתי: יש לנו פגישה עם יושב-ראש הסתדרות המדינה.

יעקב אפרתי: אנחנו תולים בו תקוות.

יעקב אפרתי: אני חושב שהוא טוב לעובדים, שהוא טוב לקליינטים שלנו.

יעקב אפרתי: אנחנו נשתדל לשכנע אותו.

יעקב אפרתי: אני מקווה שהוא ייתן לנו אפשרות ליישם את הרה-ארגון הזה.

יעקב אפרתי: אנחנו כבר מתחילים.

יעקב אפרתי: יש לנו רצון לאחד את המערכות האלו.

יעקב אפרתי: בתל-אביב אנחנו עומדים לעבור לבניין אחד.

יעקב אפרתי: אנחנו מקווים שיעזרו לנו לעשות את השינוי הארגוני הזה.

יעקב אפרתי: הוא אושר על ידי השר, על ידי מועצת מקרקעי ישראל, על ידי הנהלת המינהל.

יעקב אפרתי: בנציבות שירות המדינה רואים בזה דבר חיובי.

יעקב אפרתי: אני מקווה שגם הסתדרות עובדי המדינה תראה בזה דבר חיובי.

יעקב אפרתי: שנת 2003 היתה שנת התארגנות.

יעקב אפרתי: הצלחנו להוליך את כל ההחלטות למועצת מקרקעי ישראל.

יעקב אפרתי: חלק מהן נכנסו לביצוע.

יעקב אפרתי: 949 החליפה את 717, שזה התעסוקה באגודות השיתופיות; 959 החליפה את 737, שזה הרחבת הקיבוצים והמושבים; 969 החליפה את 727, שזה שינוי ייעוד בקרקע חקלאית והפיצוי שיקבלו החקלאים כתוצאה מכך.

יעקב אפרתי: גולת הכותרת זה החלטה 979 שאומנם אושרה במועצת מקרקעי ישראל, אבל נמצאת בהליכי אישור/ עיון במשרד המשפטים.

יעקב אפרתי: היא מקובלת על דעת אנשי האוצר.

יעקב אפרתי: מהבחינה הזאת היא מתואמת עם כל הגורמים שהיו אמורים להיות שותפים במהלכים האלה.

יעקב אפרתי: משרד המשפטים רוצה עוד לעיין בה.

יעקב אפרתי: הוא ביקש משר האוצר לעכב את האישור שלה עד לסיום העיון.

יעקב אפרתי: אני מקווה שזה יהיה תהליך קצר.

יעקב אפרתי: יושב-ראש המועצה ישב עם היועץ המשפטי החדש.

דוד טל: האם קצר זה עניין של חודשים?

יעקב אפרתי: שבועיים, שלושה.

יעקב אפרתי: בשנה קודמת הקמנו אגף פיקוח.

יעקב אפרתי: זה לא היה במינהל מקרקעי ישראל.

יעקב אפרתי: בכל מחוז היה פיקוח, אבל לא אגף פיקוח ייעודי שמארגן את הכוח בעבודה של מינהל.

יעקב אפרתי: האגף הזה נכנס לעבודה סדירה.

יעקב אפרתי: רואים כבר עלייה מאוד משמעותית בתפוקות שלו.

דוד טל: אתה עושה את זה עם כוח האדם שהולך ומצטמצם.

יעקב אפרתי: לא בפיקוח.

יעקב אפרתי: בשנה קודמת האוצר תגבר אותנו בשמירה על הקרקע.

יעקב אפרתי: אני מקווה שנציג הישגים יותר משמעותיים, כי זאת לא חוכמה להשקיע בלי להראות שמול ההשקעות יש תפוקה ראויה וסבירה.

יעקב אפרתי: אנחנו עוסקים גם בקידום הטיפול במגזר הבדואי בנגב.

יעקב אפרתי: השר הוא גם יושב-ראש ועדת השרים הבין משרדית לטיפול בבדואים בנגב.

יעקב אפרתי: אנחנו נמצאים היום במהלך מאוד מואץ של אישור 7 יישובים חדשים לבדואים בנגב.

יעקב אפרתי: אנחנו מעריכים שהתוכנית הכוללת שאישרה מועצת מקרקעי ישראל, שהיא תוכנית שמטפלת גם בנושא ההסדרים, גם בשיפור התשתיות ביישובים תביא לטיפול אחר בנגב, בקרקעות ובתושבים.

דוד טל: האם יכולה היום לצאת מפה בשורה לבדואים בנגב?

יעקב אפרתי: נכון.

דוד טל: בתוך כמה זמן זה אמור להסתיים?

אהוד אולמרט: זאת תוכנית 5 שנתית.

אהוד אולמרט: 93% מהקרקעות במדינה הם קרקעות מדינה, רק חלק קטן מסך כל הקרקעות שנמצאות במדינה הן קרקעות פרטיות.

אהוד אולמרט: למדיניות של המינהל, שהוא מופקד מטעם המדינה על קרקעות המדינה, יש משמעות דרמטית לגבי המעמד של הקרקעות.

אהוד אולמרט: אנחנו נושאים איתנו איזו שהיא מורשת, איזו שהיא תפישת עולם בנושא הקרקעות.

אהוד אולמרט: אחד הביטויים של התפישה הזאת היתה שאי אפשר לרכוש קרקעות מדינה, אפשר לחכור אותם לתקופה ממושכת - 49 שנים, כפולות של 49 שנים.

אהוד אולמרט: אי אפשר לרכוש אותן, כי הקרקע היא נכס הלאום.

אהוד אולמרט: זה בא לידי ביטוי בזה שאנחנו צריכים לשמור על הקרקעות לאיזו שהיא מציאות עתידית שעשויה להתקיים כאן.

אהוד אולמרט: אני חושב שאחרי 55 שנים שהמדינה קיימת רשאים אנחנו לבחון כמה מהאמיתות הללו גם באיזו שהיא ראייה יותר מעשית וריאלית.

אהוד אולמרט: צריך לראות באיזו מידה הדביקות הזאת בגישה איננה באה על חשבון טיפול בצרכים של המדינה היום ובעתיד הקרוב.

אהוד אולמרט: אני בדעה שיש הפרזה עצומה בחלק מהאמיתות הללו שהפכו להיות נוסחאות כלליות.

אהוד אולמרט: הן מנותקות לחלוטין ממציאות החיים שלנו.

אהוד אולמרט: אני בדעה שאנחנו צריכים להשתמש בנכס הזה בצורה מושכלת, מעשית, דינאמית, לא לקפח את הדורות הקיימים מתוך איזו שהיא דאגה שלא יכולה להיות מעוגנת לא בלוחות זמנים ולא בתוכנית מעשית למה שיהיה כאן בעוד 50 או 100 שנים.

אהוד אולמרט: אנחנו חיים כאן בחברה שיש לה מצוקות חברתיות, מצוקות כלכליות.

אהוד אולמרט: היא לא יכולה בשום פנים ואופן על סמך איזה שהן הנחות, שהן בחלקן מאוד לא מבוססות, מאוד לא מעוגנות, לקפח את הזכות של החברה שחיה וקיימת במדינת ישראל לחיות חיים של איכות.

אהוד אולמרט: אני חושב שלפעמים נעשה שימוש בנוסחאות הללו, באמיתות הללו, בתפישה הזאת מבלי שאפשר להראות קשר בינן לאיזה שהוא צורך עתידי.

אהוד אולמרט: ההנחה היא ששטח מדינת ישראל הוא קטן ושאין לנו רזרבות קרקעיות בלתי מוגבלות.

אהוד אולמרט: כל אלה הנחות ידועות.

אהוד אולמרט: ההנחה היא גם שאנחנו יכולים להעריך מה הם צורכי האוכלוסייה, מה יכול להיות הגידול בכמות האוכלוסין שבאה למדינת ישראל, מה יכולה להיות החלוקה ליעודים שונים ולשימושים שונים של הקרקעות.

אהוד אולמרט: אנחנו צריכים לכוון את המדיניות העכשווית על סמך הנחות ריאליות.

אהוד אולמרט: תמיד אפשר לעשות טעות, אבל לא מקובל עלי שעל סמך איזה שהן הנחות שהן לפעמים סיסמאות ריקות אנחנו נעצור את תהליכי הפיתוח של מדינת ישראל.

שלום שמחון: השאלה היא אם במבנה הנוכחי שלו.

שלום שמחון: .

אהוד אולמרט: אני מדבר על תפישה.

אהוד אולמרט: התפישה שלי שוללת את הגישה שהמינהל צריך לראות בקרקע איזה שהוא נכס עסקי של המדינה.

אהוד אולמרט: הקרקע היא לא נכס עסקי כמו אצל קבלן פרטי שיש לו קרקע והוא חושב מתי הוא יכול לעשות שימוש בקרקע כדי למקסם את הרווחים שלו.

אהוד אולמרט: תפקידה של המדינה הוא להשתמש בקרקע כדי לתת באמצעותה פתרונות לבעיות שהן חלק ממרקם החיים שלנו.

אהוד אולמרט: אנחנו צריכים לעשות הכל כדי שמרכיב הקרקע בפתרונות הדיור האלה יהיה מינימאלי מבחינת עלויות, לא להיפך.

אהוד אולמרט: אסור לנו לעשות חשבון איך הקרקע מגדילה את הרווחים של המדינה, או איך השימוש באמצעי הזה של הקרקע לשיווק יכול לתת פתרונות לבעיות תקציביות.

אהוד אולמרט: זה לא צריך להיות על פי תפישתי חלק מהמדיניות של המינהל.

אהוד אולמרט: אני לא ממהר להביא לאישור מועצת המקרקעין כל מיני הצעות או הנחיות על הגדלת מחירי הקרקעות או הפחתת הנחות שהיו ניתנות בעבר על קרקעות באזורים שונים.

אהוד אולמרט: אנחנו נתבקשנו לעשות את זה רק כדי לכסות פערים תקציביים.

אהוד אולמרט: הכיסוי של הפערים התקציביים באמצעות הכלי הזה עומד בסתירה ליעדים חשובים שיש למדינת ישראל בכלל, במיוחד באזורים שבהם מדובר.

שלום שמחון: אם יש תוכנית לשווק בשנה הנתונה 50 אלף יחידות או 35 אלף יחידות ובסופו של דבר היישום הוא שליש, רבע או חצי, זה אומר שהמינהל לא עומד במשימה.

דוד טל: כשאתה משווק את הקרקע בזול גם חשוב שהקונה יקנה את הדירה בזול.

אהוד אולמרט: תלוי באיזו דרך משווקים ובאיזו דרך מפקחים.

אהוד אולמרט: כשאני אומר שתפקידנו הוא לא להגדיל את הרווחים של המדינה, אני לא מתכוון שזה יגדיל את הרווחים של הקבלנים אלא יקל על האזרח הממוצע לרכוש דירה.

אהוד אולמרט: נדמה לי שהדבר הזה אפשרי.

אהוד אולמרט: בדרך כלל נוח לנו להצביע באצבע מאשימה על המינהל ועל התייעלותו.

אהוד אולמרט: בוודאי שהמינהל צריך להתייעל, אבל צוואר הבקבוק האמיתי זה ועדות התכנון.

אהוד אולמרט: כל עוד יהיו תוכניות בנייה שיתנהלו במשך 5,7 שנים בוועדות תכנון, הפער בין הגדרת היעדים שהממשלה קובעת לשיווק הקרקע בפועל יהיה גדול.

שלום שמחון: למה ויתרת להם?

אהוד אולמרט: לא ויתרתי להם.

אהוד אולמרט: היועץ המשפטי לממשלה קבע שמי שאחראי על הקרקעות לא יכול להיות באותה עת גם אחראי על התכנון.

אהוד אולמרט: זה לפי דעתי דבר לא נכון.

אהוד אולמרט: זאת תפישה לא נכונה.

אהוד אולמרט: היא משקפת את הגישה הארכאית שאפיינה את העמדה של הייעוץ המשפטי בעבר בנושאים האלה.

אהוד אולמרט: זאת גישה שהתנגדתי לה וחלקתי עליה.

אהוד אולמרט: בנקודת זמן מסויימת, כשראיתי שזה מזמין עיכובים, אמרתי שאין לי זמן בלתי מוגבל.

שלום שמחון: האם כשתוגש הצעת חוק פרטית לאיחוד הגופים האלה תביא את תמיכת הממשלה?

אהוד אולמרט: אני חושב שההחלטות שקיבלנו בנושאים של הנחלאות החקלאיות היו החלטות צודקות לחלוטין.

אהוד אולמרט: הטענה שכביכול ההחלטות הללו יכולות להיטיב את מצבם של המתיישבים היא טענה שאני מוכן לקבל על עצמי בגאווה.

אהוד אולמרט: אני חושב שזה בתחום שיקול הדעת של מועצת המקרקעין.

אהוד אולמרט: אני לא יודע מה זה צדק חלוקתי, אני לא חושב שמישהו יודע בדיוק מה זה.

אהוד אולמרט: אני לא חושב שלבית המשפט העליון יש נוסחה מתמטית.

אהוד אולמרט: צדק חלוקתי זה היכולת לשקול בתוך תהליך של קבלת החלטות גם נסיבות היסטוריות, גם מציאות עכשווית, גם מצוקות של מגזר מסויים באוכלוסייה, וגם את הצורך להתמודד עם המצוקות האלו בכלים שעומדים לרשותנו.

אהוד אולמרט: ההחלטה שהתקבלה לגבי הנחלאות החקלאיות היתה החלטה נכונה, צודקת מבחינה חברתית, צודקת מבחינה לאומית.

אהוד אולמרט: גם מבחינה כלכלית התחלה של תנופת בנייה מסייעת להניע מחדש חלק מגלגלי הכלכלה הישראלית.

אהוד אולמרט: חבל לי שזה התעכב כמה חודשים כתוצאה מהשהייה בלתי סבירה, כתוצאה מחוסר יעילות ומחיפוש חטטני בכל מיני סעיפי סעיפים של נוהלים בלתי רלוונטיים על ידי גורמים בפרקליטות.

אהוד אולמרט: שוחחתי על כך עם היועץ המשפטי החדש.

אהוד אולמרט: אמרתי שזה בלתי נסבל בעיני שההחלטה שנתקבלה בתיאום מלא ובתמיכת האוצר נמצאת על שולחנה של הפרקליטות.

שלום שמחון: אתה מעריך שבתוך שלושה שבועות זה יסתיים?

אהוד אולמרט: אני מקווה מאוד.

אהוד אולמרט: קיימנו ישיבה של שעתיים עם היועץ המשפטי בעניינים האלה, כדי להביא את זה לכלל השלמה.

אהוד אולמרט: חלק מהתפישה ההיסטורית לגבי המעמד של הקרקע באה לידי ביטוי ביצירת מערכת שלמה של נוהלים שבפועל מהווים מכשול בירוקרטי בלתי נסבל.

אהוד אולמרט: המינהל הוא לא האשם במכשול הבירוקרטי הזה, אלא הוא הקורבן שלו.

אהוד אולמרט: אין דבר יותר פופולארי מאשר להציג את פקידי המינהל כחבורה בלתי יעילה של אנשים שלא נותנת מנוחה לאזרחים וכובלת אותם בקשרי תלות.

אהוד אולמרט: זאת טענה שאין לה שחר.

אהוד אולמרט: התלות הזאת היא פונקציה של נוהלים שמישהו קבע עבור המינהל.

אהוד אולמרט: התוצאה שלהם היא שפקידי המינהל מנועים מלאשר כל מיני דברים אלא אם מקיימים סידרה בלתי פוסקת של דרישות שלא המינהל החליט שהן מחוייבות המציאות.

אהוד אולמרט: אי אפשר מצד אחד לקיים את כל הדרישות האלו, ומצד שני להתפלא שיושב פקיד ואומר שהוא לא נותן אישור עד שמראים לו טופס אחד, טופס שני, טופס שלישי וטופס רביעי.

דוד טל: תפקידו של מי לפשט את זה?

אהוד אולמרט: של המדינה.

אהוד אולמרט: אנחנו נפשט את התהליכים האלה.

אהוד אולמרט: יש כל מיני נוהלים, יש כל מיני דמי הסכמה, דמי רישום, שסך הכל ההכנסה מהם היא אפס קצהו של ההוצאה הנדרשת להנפקתם.

אהוד אולמרט: תראו כמה זמן אזרחי מדינת ישראל מבזבזים על ההזדקקות לקבלת האישורים האלה.

אהוד אולמרט: ההכנסה שהם מפיקים מהמדינה היא שולית ביחס להוצאה שהיא גורמת.

אהוד אולמרט: את כל זה צריך לפשט.

אהוד אולמרט: עוד החודש אני מתכוון לשבת עם הנהלת המינהל בסדרה של הצעות, כדי שנוכל להביא את זה לאישור מועצת המינהל.

אהוד אולמרט: אני מאמין שזה יקל מאוד על עבודת המינהל.

אהוד אולמרט: זה לא ייאמן כשאתה רואה את התיקים הישנים שצריך לשלוף מהארכיונים.

אהוד אולמרט: אנחנו חיים בתקופה שהכל צריך להיות ממוחשב.

אהוד אולמרט: חלק ניכר מהשירותים שהמינהל צריך לשרת יכולים להינתן באמצעות אינטרנט, באמצעות המחשב, באמצעות שירותים אוטומטיים שאינם מחייבים את האזרחים להגיע למשרד, להמתין במינהל.

אהוד אולמרט: אני מאמין שהמינהל יעבור תהליכים של חידוד תודעת השירות כנושא מרכזי.

אהוד אולמרט: אם נעשה את זה בצד פישוט ההליכים וביטול חלק ניכר מהחובות שהיום נזקקים להן לצורך מתן אישורים על ידי המינהל , אנחנו נעשה צעד אחד מאוד קדימה.

אהוד אולמרט: אני אישית בעד הגמשה ניכרת.

אהוד אולמרט: זה לא נוגע דווקא לנושא המינהל או להתיישבות העובדת.

אהוד אולמרט: אני בעד הגמשה, בעד ביטול כל מיני הגבלות שהיו בעבר ואשר אין להן הצדקה במציאות של היום.

אהוד אולמרט: אנחנו יכולים להסתפק בהרבה פחות חקלאים, בניצול אחר של היקפי הקרקעות.

אהוד אולמרט: צריך להתאים את המדיניות שלנו למציאות החדשה הזאת.

שלום שמחון: אז למה החלטה 755 לא מתוקנת?

אהוד אולמרט: שום דבר איננו חסום בפני בדיקה חוזרת ושינוי.

אהוד אולמרט: עברנו לא מעט החלטות בשנה האחרונה, לא מעט מאבקים על קבלת ההחלטות האלו, לא מעט מאבקים על הכפייה וההחלטות שקיבלנו על הגופים השונים שיכולים להתערב בזה שלא לטובתנו.

אהוד אולמרט: זה תהליך שלוקח זמן.

אהוד אולמרט: אני בעד שינוי הגישה הזאת, שאצלי נובעת גם מתוך תפיסה ריאלית וגם מתוך גישה ערכית.

אהוד אולמרט: אני רוצה להגן על המערכת הזאת של ההתיישבות העובדת במדינת ישראל, ש99% ממנה ביסודות הפוליטיים שלה רחוקים ממני מרחק גדול.

אהוד אולמרט: מדובר כאן במערכת שהיוותה תשתית לבניינה ולקיומה של מדינת ישראל.

אהוד אולמרט: זה יהיה אסון מבחינה חברתית ומבחינה ערכית אם ניתן למערכת הזאת להתפורר.

שלום שמחון: מה לגבי המשך ההנחות ביישובי קו הצפון?

שלום שמחון: הדבר השני הוא שיווק המגרשים על ידי המינהל.

שלום שמחון: אלו שתי שאלות.

גברי בר-גיל: זה לא סוד שיש לא מעט ויכוחים בין תנועות ההתיישבות, שנושא הקרקע מאוד חשוב להן, למינהל.

גברי בר-גיל: במהלך השנתיים האחרונות נעשית עבודה מאוד חשובה כדי לנסות לקבוע מדיניות שתעזור גם להתיישבות וגם למדינת ישראל.

גברי בר-גיל: אני חייב להגיד את זה לזכותו של ראש המינהל, אני חייב להגיד הרבה מילים טובות לזכותו של השר שפועל בנחישות.

גברי בר-גיל: יש יותר מידי שלשלאות שמונחות על כתפיו של המינהל, על כתפו של השר שלא מאפשרות לבצע מדיניות.

גברי בר-גיל: כשהכל תקוע אז המחירים - בעיקר בכל במה שקשור לפריפריה במדינת ישראל - יהיו גבוהים.

גברי בר-גיל: אני חושב שהוועדה חייבת למצוא דרכים בכל מה שקשור לאותן שלשלאות, שהן בעיקר באות מהפרקליטות.

שלמה שוהם: יש דברים שהשר אמר שאני מסכים איתם, כמו הנושא של הבירוקרטיה, הייעול, אפילו היחס בין המוסדות המשפטיים למקבלי ההחלטות שצריך להיות מתוקן.

שלמה שוהם: איפה הקושי?

שלמה שוהם: הקושי הוא באחת ממטרות העל שהמינהל מציב.

שלמה שוהם: אני בא פה כפרקליט של הילדים שלנו ושל אלה שעדיין לא נולדו.

שלמה שוהם: אני שואל מה החזון שלנו, מה החשיבה לעתיד.

שלמה שוהם: בגלל המדיניות של המינהל אנחנו לא נמצאים בשוק פתוח, אנחנו בשוק שיש בו הרבה מאוד אינטרסים.

שלמה שוהם: אם מדברים על זכויות בנייה, אז יש שוני בזכויות הבנייה מבחינת האספקט של הדורות הבאים באזור תל-אביב לזכויות בנייה באזור שיושב-ראש הוועדה גר בו.

שלמה שוהם: הבנייה לרוחב, שהיא נכונה ולגיטימית שם , תהיה פחות לגיטימית באזור הזה.

שלמה שוהם: אין לי בעיה שאחד הפתרונות יהיה באחוזי בנייה יותר גבוהים, אבל שהם יהיו בשתיים, שלוש קומות.

שלמה שוהם: זאת דוגמה אחת למשהו שהוא בעיני חסר.

שלמה שוהם: אין לנו דרך חשיבה נכונה מבחינת התכנון ארוך הטווח.

שלמה שוהם: כמה באמת שווה קרקע?

שלמה שוהם: יש לנו בעיה בזה שאנחנו לא יודעים עלויות קרקע אמיתיות מבחינת השוק, מבחינת תכנון ארוך טווח והצורך שנצטרך אותן בעתיד.

שלמה שוהם: כל הנושא הזה חסר.

שלמה שוהם: כל הנושא הזה היה פותר את הבעיה של שווי הקרקע.

שלמה שוהם: ברגע שניתן את הדעת על זה, אז כל הנושא הזה ייפתר.

אבשלום וילן: השר בעמדות שהוא הציג לא פופולארי.

אבשלום וילן: זו דוגמה מאוד יפה לאיש ציבור שהולך עם האני מאמין שלו.

אבשלום וילן: במקרה של התיישבות העובדת הפתרון שהם הלכו עליו הוא הגיוני ונכון מבחינה לאומית.

אבשלום וילן: אני מאוד מקווה שיהיה לזה המשך, משום שבשורה התחתונה נוצרה מצוקה מאוד גדולה.

שמואל אולפינר: המחירים של הקרקעות הם בשמיים.

שמואל אולפינר: יצא עכשיו מכרז ראשון ל-25 מגרשים.

שמואל אולפינר: המינהל מכר 250 מטר ב140 אלף דולר.

שמואל אולפינר: לא יעלה על הדעת שבבאר שבע המינהל על ידי השמאים שלו מוציא קרקע במחיר שנע בין 22 ל-24 אלף דולר ליחידת דיור אחת.

יעקב אפרתי: זה כולל פיתוח.

שמואל אולפינר: דירה של 4 חדרים בבאר שבע עולה 95 דולר כולל מע"מ.

שמואל אולפינר: באירופה או באמריקה ערך הקרקע הוא בין 9% ל-12% .

שמואל אולפינר: איך אנחנו רוצים לעזור לאנשים לקנות דירות כשהקרקע פלוס אגרת הפיתוח מהווה 60% מערך הדירה?

שמואל אולפינר: אין כזה דבר בעולם.

שמואל אולפינר: תעשה מחיר למשתכן, אל תיקח כסף בשביל הקרקע.

שמואל אולפינר: אנחנו על הקרקע לא מרוויחים.

אהוד אולמרט: אפשר לפקח על העניין הזה.

אהוד אולמרט: אני שר שכפוף לממשלה, אני נושא באחריות קולקטיבית.

אהוד אולמרט: המועצה היא זו שבפועל, באופן פורמאלי מקבלת את ההחלטות שקובעות את ההנחות או את המחירים.

אהוד אולמרט: אני לא יכול להתעלם מהעובדה שהממשלה קיבלה החלטה.

אהוד אולמרט: בינתיים הקפאנו את יישומה בהיצע אחת עם האוצר, מתוך כוונה לשנות אותה.

אהוד אולמרט: נקבע תאריך עד ה-30 ביוני.

אהוד אולמרט: מה יקרה אם הממשלה תחזור ותאשר את החלטותיה?

אהוד אולמרט: אני כחלק מהמשלה אמצא במצב לא פשוט.

אהוד אולמרט: אני מתוקף תפקידי בממשלה יושב ראש מועצת המקרקעין.

אהוד אולמרט: ביטול ההנחות האלה, צמצומן או קביעת גג לגבי אזורי פיתוח יגרמו לכך שבמחירים כאלה גבוהים ההכנסה לא תגדל אלא תפחת.

אהוד אולמרט: אם היעד שלנו הוא להגדיל את היצע הדירות ועל ידי כך לתת פתרונות סבירים לבעיות הדיור של חלקים מסויימים באוכלוסייה, אז צריך להביא את מחיר השיווק של הקרקע למינימום.

דוד טל: חצי מיליון דולר לדונם לא מסתדר עם מה שאתה אומר.

אהוד אולמרט: אני אומר את מה שאתה אומר.

אהוד אולמרט: זה מה שאני רוצה.

אהוד אולמרט: אנחנו צריכים להוריד את מחירי הקרקע למינימום.

אהוד אולמרט: זאת העמדה.

אהוד אולמרט: מה שאמר נציב הדורות הבאים לא נוגע למחיר הקרקע, אלא נוגע למדיניות תכנון.

אהוד אולמרט: ההערות שלך נכונות, רק לא לכיוון שלי.

אהוד אולמרט: מי שקובע את צפיפות הדיור באזור כזה או אחר זה ועדות התכנון המחוזיות.

אהוד אולמרט: לי אין שום בעיה שבתל-אביב או באזורים יותר מרוחקים יהיו אחוזי ניצול גבוהים.

שלמה שהם: המשחק הוא במחיר הקרקע.

אהוד אולמרט: צריך לעשות מהפיכה בכל מערכת התכנון במדינת ישראל.

אהוד אולמרט: צריך סוף כל סוף לבטל חלק ניכר מהוועדות המחוזיות כי אין בהן צורך, אין בהן תועלת.

אהוד אולמרט: צריך להגיד את הדברים האלה.

אהוד אולמרט: מי צריך ועדה מחוזית בירושלים?

אהוד אולמרט: מי צריך ועדה מחוזית בתל-אביב?

אהוד אולמרט: לעיריית תל-אביב יש ועדת תכנון ובניה שהיא יותר יעילה, יותר טובה, יותר מוצלחת ויותר מקצועית מאשר הוועדה שנמצאת מעליה.

אהוד אולמרט: זה מנגנון לסחיבת קבלת החלטות לעוד 4 שנים.

אהוד אולמרט: זאת מועצה ארצית שהפכה להיות כת של צדקנים ומתחסדים.

אהוד אולמרט: זה לא שליחותם, זה לא תפקידם וזה לא יעודם.

אהוד אולמרט: הם הורסים כל תוכנית פיתוח.

שלום שמחון: ועדת הכלכלה רוצה לארגן איתך סיור משותף ביישובי קו העימות.

אהוד אולמרט: אני אענה לזה בחיוב.

שלום שמחון: זה יתואם.

שמואל אולפינר: מר אפרתי, כל מה שאני אומר אלה לא דברים אישיים אלא דברים כואבים.

שמואל אולפינר: אני משוכנע שהמינהל רוצה לשווק קרקעות ולעמוד ביעד.

שמואל אולפינר: אם נמשיך לחיות במנדט הבריטי, אז בארץ הזאת לא יאושרו תוכניות.

שמואל אולפינר: החלטות מעיריות מסודרות מגיעות לוועדות המחוזיות.

שמואל אולפינר: יושב שם פקיד או אדריכלית.

שלום שמחון: אני אומר לך למה אמרתי הצעת חוק פרטית.

שלום שמחון: אני מכיר את המסלול של הצעת חוק ממשלתית.

שלום שמחון: היא יוצרת איזונים בין משרדי המממשלה השונים.

שלום שמחון: אין סיכוי שהיא תאחד את רשויות התכנון.

שלום שמחון: אמרתי שנוכל לקדם את הצעת החוק אם השר אולמרט יושב בוועדת שרים לחקיקה.

יחזקאל לביא: הוא אחד מתוך 11.

שמואל אולפינר: אם תפנה למר אפרתי ותשאל אותו כמה דירות הוא יכול להוציא במכרז מאשדוד ועד חיפה, נדמה לי שהוא יגיד לך שאף דירה.

שמואל אולפינר: מי אשם?

שמואל אולפינר: ועדות התכנון.

שמואל אולפינר: הן תוקעות היום משהו כמו 700 אלף דירות בכל הארץ.

שמואל אולפינר: פה זה איכות סביבה, פה זה מישהו עם הביוב, פה זה סתם מישהי שלא נראה לה.

שמואל אולפינר: הצענו לשר הפנים שישחררו את הוועדות מהלחץ על ידי זה ש-5 משרדים חיצוניים יעשו את העבודה.

שמואל אולפינר: לפני שבוע הוציאו מכרז בבית הכרם בירושלים.

שמואל אולפינר: כמה קיבלתם שם עבור הקרקע?

יעקב אפרתי: מחיר יפה.

שמואל אולפינר: 160 אלף דולר לקרקע לדירה.

יעקב אפרתי: אל תאשים אותנו, תאשים את מי שנתן.

שמואל אולפינר: אבל אתם קובעים מחיר הערכת שמאי.

שמואל אולפינר: זה זועק לשמיים.

שמואל אולפינר: יש לנו 800 אלף דירות, אולי עכשיו כבר 700 שאין להן טאבו, שאין להן רישום.

שמואל אולפינר: אנשים שצריכים למכור את הדירות נתונים בידיהם של עורכי דין שמוצצים את דמם.

נסים אחיעזרא: רציתי להעלות מספר נקודות שנוגעות לציבור הקונים שלנו.

נסים אחיעזרא: באלעד בניתי לפני כ-5 שנים.

נסים אחיעזרא: עד היום אנחנו לא מצליחים להעביר את זכויות הרישום על שם הקונים.

נסים אחיעזרא: הקשר היום יומי שלנו עם המינהל הוא קשה.

נסים אחיעזרא: רישום הזכויות נעשה בצורה מאוד מסובכת.

נסים אחיעזרא: אדם שקנה את הדירה במיטב כספו, השקיע את כל חסכונותיו, לא מצליח לקבל על שמו את רישום הנכס.

נסים אחיעזרא: כאשר הוא מבקש למכור את הדירה שהוא קנה, הוא לא יכול למכור ואז הוא פונה אל המינהל, אל החברות המשכנות ומבקש מהן לבצע את העברת הזכויות.

נסים אחיעזרא: זאת נקודה שנוגעת לציבור הקונים.

נסים אחיעזרא: הקבלנים מחוייבים עד לרישום הזכויות על שם הקונה להחזיק אצלם ערבות בנקאית.

נסים אחיעזרא: יוצא שהקבלנים מחזיקים ערבויות בנקאיות בחינם בסדר גודל של למעלה מ-15 מיליארד שקל.

נסים אחיעזרא: אנחנו משלמים לבנקים עמלות.

נסים אחיעזרא: אנחנו לא יכולים לשחרר את הערבויות הבנקאיות האלו עד לרישום הזכויות על שם רוכשי הדירות.

נסים אחיעזרא: הדבר הזה נמשך שנים.

נסים אחיעזרא: כאשר אנחנו קונים קרקע במינהל, אנחנו לא מצליחים לקבל שום רישום על שם החברה או על שם הקבלן על הקרקע.

נסים אחיעזרא: כתוצאה מכך אנחנו לא יכולים לרשום לטובת הקונה הערת אזהרה.

נסים אחיעזרא: כאשר אנחנו משלמים עשרות מיליוני שקלים ולא מצליחים לקבל רישום הערת אהרה על שמנו ומחייבים אותנו לפנות לבנקים לקבל ליווי בנקאי ולתת ערבויות בנקאיות לקונה, הדבר פוגע גם בקונה.

נסים אחיעזרא: .

שלום שמחון: איפה הבעיה?

נסים אחיעזרא: הבעיה במינהל.

עמרם שושן: אנחנו שמחים על הגישה של השר והמנכ"ל לגבי המדיניות העתידית של מינהל מקרקעי ישראל, אנחנו רק מזמינים שיתוף פעולה כדי לעזור להם ליישם את המדיניות הזאת.

עמרם שושן: מה אתם מתכוונים לעשות כדי שלמושבים ולקיבוצים אשר יש להם מפה מוכנה יהיה חוזה ויהיה רישום?

נועה בן-אריה: בגלל בעיית הפטור ממכרז הנושא של פיתוח שכונות חדשות בקרקע של המינהל נוהל על ידי חברות מנהלות.

נועה בן-אריה: עד כמה המדיניות הזאת תשתנה כאשר התאגידים העירוניים לא פטורים ממכרז?

יחזקאל לביא: אין חולק על כך שאפשר לבקש ולחוקק שינויים בחוק התכנון והבנייה, אולם נוכח הדברים שנאמרו פה ונוכח הקמפיין שמתקיים נגד מוסדות התכנון.

יחזקאל לביא: .

יחזקאל לביא: משרד הפנים הציג הן בפני הממשלה והן בפני הכנסת על ידי שר הפנים מספר פעמים את העובדות לאשורן.

יחזקאל לביא: .

שלום שמחון: השר שלך היה בעד להעביר את התכנון.

שלום שמחון: .

יחזקאל לביא: כל עוד הוא לא היה במשרד הפנים.

יחזקאל לביא: כשהוא היה במשרד הפנים הוא לא היה בעד העברת התכנון.

שלום שמחון: אני לא רוצה לדבר בשמו, אבל גם היום הוא היה..

יחזקאל לביא: הטיעון של שר הפנים היה שלא יעלה על הדעת שהרשויות המקומיות שהן חלק ממערך התכנון והן כפופות לשר הפנים יהיו אלו שישאו את נושא התכנון על ידי הכפפה מגוף אחר.

שלום שמחון: האם ריכוז שני הנושאים האלה בזרוע אחת היה מקדם את ענייניה של מדינת ישראל?

יחזקאל לביא: לא.

יחזקאל לביא: אני יכול להפנות את אדוני לדוח מבקר המדינה, לחוות דעת שנכתבה על ידי היועץ המשפטי לממשלה הקודם, לחוות דעת של היועץ המשפטי שלפני הקודם.

יחזקאל לביא: כולם היו בדעה שהחולי אם ישנו לגבי עיכובים כביכול בנושאי תוכניות מתאר איננו קשור בגוף המתכנן או בגוף המאשר, אלא בהליכים שהם מנויים בחוק.

יחזקאל לביא: נכון שהכנסנו קיצור מסויים בזה שאיפשרנו שינויים לגבי ההתנגדויות, אבל כל עוד הליך ההתנגדויות קיים, הוא אחד הדברים שמעכבים את אישורי התוכניות.

יחזקאל לביא: אי אפשר לבטל את ההליך הזה, כי הוא קיים בכל המדינות המסודרות.

איתמר בן-דוד: בנוגע לדברי הביקורת על מוסדות התכנון, אז יש מנגנונים קיימים כמו ועדת חסמים שמדווחת לקבינט החברתי-כלכלי.

איתמר בן-דוד: רוב העיכובים באים מגורמים ממשלתיים, בעיקר בנושא התשתית.

איתמר בן-דוד: בין מינהל מקרקעי ישראל למינהל התכנון יש תקשורת טובה.

איתמר בן-דוד: מדיניות התכנון הפיזית היא של מינהל התכנון.

איתמר בן-דוד: המינהל כמחזיק בקרקעות אמור לתכנן בהתאם לתוכניות מתאר ארציות.

איתמר בן-דוד: אנחנו מקווים שהמינהל יתמוך השנה בתמ"א 35, שגם נותנת פתרון לפיזור אוכלוסייה בפריפריה וגם נותנת ביקושים כפי שצריך במרכז הארץ.

טלב אלסאנע: אני ראיתי שמוקמות חוות של מתיישבים בודדים בנגב.

טלב אלסאנע: אין אף חווה אחת בדואית.

טלב אלסאנע: מה המדיניות בעניין הזה?

טלב אלסאנע: במגזר היהודי יש צורות יישוב מגוונת.

טלב אלסאנע: מי שרוצה לגור ביישוב קהילתי, ביישוב חקלאי – קיבוץ, מושב.

טלב אלסאנע: .

טלב אלסאנע: אצל הבדואים יש אותה צורת יישוב, אין צורת יישוב שתיקח בחשבון את ההתפתחות העתידית, את מקורות התעסוקה, לכן אין פלא שיש אבטלה.

טלב אלסאנע: האנשים מבחינת הבסיס הכלכלי נוטים יותר לכיוון של החקלאות.

טלב אלסאנע: בתכנון של היישובים האלה, כולל היישובים החדשים, יש התעלמות מוחלטת מההיבט הזה.

טלב אלסאנע: תחום השיפוט של יישוב של 5000 נפשות הוא 5000 דונם.

טלב אלסאנע: זה בקושי מספיק להם למגורים.

טלב אלסאנע: אין פלא שאחר כך יש את תופעות האבטלה והעוני.

שלום שמחון: התשתיות עולות המון כסף.

טלב אלסאנע: אני רוצה שתעתיק את מה שקורה אצל היהודים.

שלום שמחון: אז תעתיק.

שלום שמחון: מה שאתה אומר פה הוא הרבה יותר.

שלום שמחון: .

טלב אלסאנע: אני רוצה שיתנו קריטריונים שוויוניים.

שמואל דוד: הוקצו על ידי המינהל ועל ידי הממשלה כ-6 מיליון שקל ליישום תוכנית הממשלה במגזר הבדואי בנושא אכיפה.

שמואל דוד: האם הוקצו כספים נוספים על ידי הממשלה ליישום כל המרכיבים האחרים של תוכנית הממשלה, כמו למשל חינוך, תשתיות, בריאות?

שמואל דוד: מתי תהיינה מוכנות תביעות נוגדות?

יפתח ברמן: הסעיף האחרון שמתוקצב זה הנושא של פיקוח ואכיפה.

יפתח ברמן: בגלל בעיות תיאום בין רשויות הפיקוח השונות ושינויים ארגוניים שאמורים להתבצע התקצוב לנושא הזה לא ניתן.

שמואל דוד: גם לנושא הזה.

יפתח ברמן: סעיפים אחרים במינהל כן נכנסו לביצוע, כמו למשל השלמת תשתיות בשכונות ותיקות, תקציבים שמיועדים לפיתוח של יישובים חדשים.

טלב אלסאנע: באיזה סכומים מדובר?

יפתח ברמן: אני לא יודע להגיד לך.

שמואל דוד: הניתוח של אותם סעיפים אומר שחלקם הצטמצמו בסכומים.

שמואל אולפינר: אני רוצה להדגיש את העניין של הרישום.

שמואל אולפינר: המינהל מסרב לבצע את הרישום.

שמואל אולפינר: על פי החוק המינהל חייב לבצע את הרישום.

שמואל אולפינר: הייתי ביום חמישי אצל המפקח על הבנקים.

שמואל אולפינר: אנחנו עומדים בסף של 20%.

שמואל אולפינר: ה-15 מיליון במידה והיו משתחררים היו יכולים להניע את המשק מתשתיות ועד בנייה.

אמיל זיאדה: האם יש תכנון ספציפי למגזר הערבי?

אמיל זיאדה: אין ייצוג למיעוט הערבי.

דוד טל: השר אמר שיש תוכנית חומש בנושא הזה.

אמיל זיאדה: הוא התייחס למגזר הבדואי.

אמיל זיאדה: יש את עניין פירוק השיתוף שהמינהל שותף לו עם האזרחים והתושבים.

אמיל זיאדה: האנשים לא יכולים לבנות בגלל בעיית בירוקרטיה.

יעקב אפרתי: פירוק שותפות זה לא בירוקרטיה.

אמיל זיאדה: זה לוקח הרבה זמן.

יעקב אפרתי: איזה יישוב?

אמיל זיאדה: כפר קווקה.

רוית חננאל: המונח צדק חלוקתי, גם אם השר אולמרט לא מכיר אותו, הוא מונח שבית המשפט קבע הבעיה החקלאית היא בעיה שקיימת.

רוית חננאל: אני מסכימה שהמדינה צריכה לתת לה פתרונות, אבל יחד עם זאת קיימות גם בעיות אחרות.

רוית חננאל: צריך להתייחס לא רק למגזר החקלאי אלא גם למגזרים אחרים בפריפריה.

רוית חננאל: יש פריפריה שהיא לא חקלאית שגם לה גם צריך לדאוג.

רוית חננאל: בפריפריה הזאת נמצאים לא רק רוב של מזרחים, אלא גם ערבים, גם בדואים וגם חקלאים.

טלב אלסאנע: האם יש תביעות נוגדות?

טלב אלסאנע: באיזה קצב אתם מגישים אותן?

טלב אלסאנע: מי מופקד על היישום של תוכנית החומש?

שלום שמחון: מבקשים שתתייחס לנושא הקרקע החקלאית של עמותת "תנו לחיות לחיות".

דוד טל: אני רוצה שתתייחס למחיר המופקע הזה של חצי מליון דולר לדונם בראשון לציון.

בשמת גלין: בתיאום של שר החקלאות ושר הפנים הוקם צוות לבדיקת נושא של תחנות הסגר לבעלי חיים.

בשמת גלין: בצוות משתתף נציג משרד הפנים, נציג של "תנו לחיות לחיות" ונציג השירותים הווטרינריים.

בשמת גלין: אני חושבת שהיום או מחר צריכה להסתיים התוכנית של השירותים הווטרינריים לפריסה של כ-5-7 תחנות הסגר.

בשמת גלין: אז נוכל לדעת מה הביקושים.

יעקב אפרתי: כולם מדברים על זה שמינהל מקרקעי ישראל מנהל 93% מקרקעות המדינה וכל היום חושב איך לחסוך קרקע ולמי הוא ייתן.

יעקב אפרתי: אני רוצה לבשר לכם שמצבנו הוא לא כזה.

יעקב אפרתי: אם מנתחים את קרקעות המדינה - נעשה ניתוח מסודר – אז 93% מתגמדים לשיעורים בודדים של קרקעות מדינה שהן פנויות לשינויי יעוד.

יעקב אפרתי: כשלוקחים את קרקעות המדינה, כשלוקחים את שמורות הטבע, את השטח שמיועד ליער - תמ"א 22, כשמורידים את שטחי האש אז נשארים אחוזים בודדים.

יעקב אפרתי: תנסו לאתר שטחים בנגב.

יעקב אפרתי: אתם חושבים שהנגב פנוי.

יעקב אפרתי: הנגב לא פנוי.

יעקב אפרתי: ראש הממשלה הטיל עלינו למצוא שטחים פנויים בנגב.

יעקב אפרתי: אנחנו עוסקים הרבה במחזור קרקע.

יעקב אפרתי: תראו מה אנחנו עושים בנושאי בסיסים צבאיים, תחנות משטרה, תע"ש שנמצא באזורי ערים.

יעקב אפרתי: זה חלק בלתי נפרד מהתהליך.

יעקב אפרתי: אף מנהל לא יושב במחשכים ומחליט מה הולכים למכור.

יעקב אפרתי: יש שמאי ממשלתי שיושב במשרד המשפטים.

יעקב אפרתי: אנחנו עושים כל מאמץ לשנות את זה ולהביא אותו אלינו, משום שלפי דעתנו תהליך שאתה לא אחראי לו..

דוד טל: אין לך סמכות.

דוד טל: .

יעקב אפרתי: השמאי קובע את מחיר השומה.

יעקב אפרתי: במכרזים הפומביים אנחנו לוקחים את המחיר שמציע השמאי, מחלקים אותו לשניים, כשה-50% הופך להיות מחיר המינימום.

יעקב אפרתי: אם מישהו נתן חצי מיליון שקל לקרקע לדירה או לדונם, אז אין לך להלין אלא על מי שנתן את הצעת המחיר הזאת.

יעקב אפרתי: אם אני נותן לו חצי מחיר מהערכת השמאי והוא נותן לי פי 7 מחצי המחיר הזה, אז איך אפשר לבוא אלי בתלונות.

יעקב אפרתי: זה מחיר השוק.

יעקב אפרתי: מה זה מחיר השוק?

יעקב אפרתי: מחיר השוק הוא ניסיון של השמאי להעריך מה יהיה המחיר בשוק חופשי בין קונה מרצון למוכר מרצון.

יעקב אפרתי: מכרז מדמה שוק חופשי, הוא מוציא לאוויר את כל הנתונים בצורה הכי שקופה שיש בעולם, כאשר כל אחד מחליט איזה מחיר הוא מוכן לשלם.

יעקב אפרתי: המחיר שנקבע הוא המחיר, גם אם הוא לא מוצא חן בעיני מישהו.

דוד טל: התוצאה היא שאנשים מיעוטי יכולת לא יכולים לקנות.

יעקב אפרתי: כל מנגנון אחר של פיקוח יצור עיוות נוסף על כמות העיוותים שכבר יש לנו היום.

שלום שמחון: מה קורה במקומות אחרים בעולם?

יעקב אפרתי: יש קונה מרצון ומוכר מרצון.

יעקב אפרתי: מכיוון שאנחנו מינהל אנחנו לא מנהלים מו"מ, לא ממקסמים מחיר, אלא קובעים מחיר מינימום שהוא מחצית מהשומה, כאשר מי שנותן את המחיר הגבוה לוקח.

יעקב אפרתי: אין ברירה אלא להיצמד למנגנון הזה.

יעקב אפרתי: אין מנגנון אחר שיכול לקבוע מחיר.

יעקב אפרתי: אני לא מציע לבטל מכרזים.

יעקב אפרתי: אנחנו מייצרים היום מנגנונים נוספים של מכרזים, בין השאר אנחנו מפתחים מודל.

יעקב אפרתי: .

אבשלום וילן: אמר נשיא התאחדות הקבלנים, שמחיר הקרקע מסך כל מחיר הדירה בארץ הוא הגבוה בעולם.

שלמה שהם: זאת הקרקע הכי צפופה בעולם.

יעקב אפרתי: זה המנגנון שקובע את המחיר, וזה המחיר שצריך להיות.

יעקב אפרתי: מה עושה שמאי?

יעקב אפרתי: לוקח מחיר דירה באזור מסויים, מנכה ממנה עלויות בנייה, מנכה ממנה רווח קבלני סביר, מנכה ממנה מסים, מנכה ממנה עלויות פיתוח וגוזר ממנה יתרת שארית קרקע.

יעקב אפרתי: מי קובע את מחיר הקרקע?

יעקב אפרתי: הקבלן שקובע את מחיר הדירה.

נסים אחיעזרא: מחיר הדירה נקבע בהתייחס למחיר הקרקע.

יעקב אפרתי: לכן אני לוקח בעירבון מוגבל כל הערכה, חותך אותה לחצי וקובע אותה כמחיר מינימום.

יעקב אפרתי: השוק קובע את המחיר.

שמואל אולפינר: תעשה בבאר שבע "בנה ביתך" כמו באלעד.

יעקב אפרתי: קבלן מערבב בין מחיר קרקע לעלויות פיתוח.

יעקב אפרתי: עלויות פיתוח אלו עלויות של לקחת שטח ולהפוך אותו לשטח אורבני.

יעקב אפרתי: משמעות העניין היא להכניס לו תשתיות של מים, ביוב, חשמל, מדרכות, כבישים.

יעקב אפרתי: העלויות האלו לא שונות מעלויות הבלוק והברזל.

יעקב אפרתי: מחיר הקרקע למי שינתח אותו נכונה לא עובר את האחוזים הבודדים.

יעקב אפרתי: אני יכול להגיד שהוא לא עובר את ה- 5%.

יעקב אפרתי: אם המדינה היתה מדינה מסודרת, אז כל חוזה ביני ובין כל מי שקונה קרקע היה חוזה שנרשם ישירות בטאבו.

יעקב אפרתי: חלק מהמערך הזה אנחנו מפריטים.

יעקב אפרתי: אנחנו אומרים לכל יזם שהוא חברה משכנת שאם הוא זוכה במכרז הוא נותן את השירותים האלה יחד איתנו.

שמואל אולפינר: נכון שיש כאלה ש20 שנה לא רשומים?

יעקב אפרתי: זה לא בגללי.

יעקב אפרתי: אתה יודע כמה קבלנים אני תובע?

יעקב אפרתי: חברות מאוד אהבו את העניין הזה.

יעקב אפרתי: למה?

יעקב אפרתי: כי עורכי הדין היו גובים סכומים אדירים מכל תנועה שאזרח היה מבקש.

יעקב אפרתי: אף אחד מהם לא רצה לרשום בטאבו.

יעקב אפרתי: מה, הם יאבדו את היכולת שלהם לשלוט על העניין ולהכניס הכנסות שוטפות?

שמואל אולפינר: מי זה הם?

יעקב אפרתי: חברות משכנות ועורכי הדין שלהן.

יעקב אפרתי: נכון שהכנסת הגבילה את התהליך הזה.

יעקב אפרתי: כל המוטיבציה היום היא ללכת ולרשום.

יעקב אפרתי: הרישום הוא בהגדרה שלו תהליך מאוד מורכב ומסובך.

יעקב אפרתי: יש צוואר בקבוק במרכז מיפוי ישראל.

יעקב אפרתי: יש לנו היום 400 אלף יחידות דיור.

יעקב אפרתי: אנחנו עושים מבצע של 5 שנים.

יעקב אפרתי: אנחנו נעשה כל מאמץ לזרז מצד אחד את הקבלנים לקדם את חובתם על מנת לקבל את הרישום, ומצד שני אנחנו כמינהל ניקח על עצמנו בהתנדבות לקדם פרצלציות על-מנת שהמערכות האלו יוכלו לעבור לרישום בטאבו.

יעקב אפרתי: מבחינתנו זה רווח מאוד נקי, כי ניפטר מכל מערך השירות המיותר הזה.

שמואל אולפינר: במשרד הפנים ובמשרד השיכון היו לפני כמה שנים מודדים מוסמכים שיכלו להביא מיפוי.

שמואל אולפינר: הם ביטלו את העניין הזה כדי שעוד פעם יהיה מונופול למיפוי ישראל.

שמואל אולפינר: אתה כיו"ר ועדת הכלכלה יכול לעזור להם לקחת 10 מודדים, ואז לא צריך 5 שנים.

דוד טל: זה לפשט את התהליכים.

יעקב אפרתי: המגמה שלנו היא שכחלק בלתי נפרד מהליך התכנון הזה נשלב את הפרצלציה וננסה לשווק קרקע מפוצלת.

יעקב אפרתי: אנחנו במכרזים הקרובים מוכרים את כל הזכויות העתידיות, כלומר חוזה חכירה בלי חוזה פיתוח.

יעקב אפרתי: המשמעות של העניין היא היכולת של הקבלן לרשום את החכירה הזאת בטאבו, לייתר תהליך של ליווי פיננסי.

שמואל אולפינר: מתי זה יהיה?

יעקב אפרתי: אנחנו עובדים על זה.

יעקב אפרתי: אני בטוח שהשנה זה יהיה.

יעקב אפרתי: כמה קרקעות נצליח לפצל לפני שיווק זאת מגבלה.

שלום שמחון: מי צריך לתת את זה?

יעקב אפרתי: המרכז למיפוי ישראל.

שלום שמחון: מה אחד כמוני צריך לעשות כדי להוביל מהלך מהסוג הזה?

יעקב אפרתי: שיתנו יותר משאבים.

שלום שמחון: מי?

יעקב אפרתי: משרד האוצר.

יעקב אפרתי: מרכז למיפוי ישראל מאשר לנו כל מדידה.

שלום שמחון: הבעיה היא בעיה תקציבית?

שלום שמחון: מי השר הממונה על העניין הזה?

יעקב אפרתי: שר השיכון.

שלום שמחון: אפשר לקבל תשובה משר השיכון בעוד 10 ימים?

עינת גנון: אני אעביר את הבקשה.

יעקב אפרתי: עמרם מבקש חוזה לנחלות.

יעקב אפרתי: אנחנו בתקופה של בין הערביים.

יעקב אפרתי: בתקופה של בין הערביים אנחנו שואלים אם ללכת ל979.

יעקב אפרתי: יש לך היום יכולת להשקיע משאבים בשביל לעשות תהליכי ביניים.

יעקב אפרתי: פשוט חבל להשקיע משאבים בתקופה שהיא תקופה חסרת ערך.

יעקב אפרתי: אנחנו מציעים לעשות את המכלול הכולל במהלך אחד כולל של 979, שמגדיר מחדש את חלקת המגורים, את הזכויות בחלקת המגורים.

יעקב אפרתי: אנחנו במו"מ עם נציבות שירות המדינה כדי לארגן לנו איזו שהיא מערכת שתטפל בפרויקט הזה.

שלום שמחון: איפה היא תהיה?

שלום שמחון: במינהל או במשרד החקלאות?

יעקב אפרתי: הסיכום היה שמשרד החקלאות מקדם את הפן שלו בנפרד.

יעקב אפרתי: הרשות לעשות פיתוח היא רשות של הרשות המקומית.

יעקב אפרתי: אם היא לא רוצה לעשות את הפיתוח היא נותנת לי את הרשות לעשות את זה בתנאים.

יעקב אפרתי: כשאני לוקח את הרשות אני חייב לבצע חובת מכרז של גורם מבצע.

יעקב אפרתי: מי שישתתף אצלי במכרז יהיו החברות המנהלות שלי.

יעקב אפרתי: הייתי מאוד שמח להשתמש יותר בשילטון המקומי כגורם מפתח.

יעקב אפרתי: אנחנו מכינים איזו שהיא הצעה כך שהשלטון המקומי יקח על עצמו את הפיקוח.

יעקב אפרתי: כך זה נכון לעשות את זה.

יעקב אפרתי: טוב שמי ששם תשתיות ידע מה שמו בפנים.

יעקב אפרתי: הרשות המקומית היא זאת שצריכה לעשות את העניין.

יעקב אפרתי: אנחנו עובדים על מודל משותף שיאפשר לרשות המקומית לקבל את המשאבים בזמן, לשמור על הכסף הזה שיהיה ייעודי רק לפיתוח.

יעקב אפרתי: כשנגמור לפתח את המודל הזה אנחנו נבוא לשלטון המקומי ונציע להם את זה.

יעקב אפרתי: אני חושב שלאחד את מינהל מקרקעי ישראל עם התכנון זאת טעות.

דוד טל: מה הפתרון?

יעקב אפרתי: צריך לנתח נכון מה המטרות והיעדים של התכנון.

יעקב אפרתי: אני חושב שצריך להגדיר תפוקות לכל ועדה מחוזית.

יעקב אפרתי: היום אף ועדה מחוזית לא רוצה לבנות שום דבר.

יעקב אפרתי: אומרים למינהל מקרקע ישראל לשווק 35.

יעקב אפרתי: אני יכול לשווק רק בגלל שאני רשות.

יעקב אפרתי: המערכת צריכה לעבור ממערכת שופטת למערכת מייצרת.

יעקב אפרתי: אנחנו נסייע בידה.

יעקב אפרתי: אנחנו היום פועלים בהידברות על-מנת להשביח את התוצאות של שנינו.

יעקב אפרתי: יש לנו מיליון יחידות דיור בתהליכי תכנון.

יעקב אפרתי: אנחנו מצליחים להוציא מעט מאוד בסוף התהליך, עד כדי כך שיש כאלה שאומרים שאנחנו מבזבזים הרבה כסף.

יעקב אפרתי: המיליון האלה הם בחלקם מינהל מקרקעי ישראל ובחלקם משרד הבינוי והשיכון.

יעקב אפרתי: כולנו מנסים לדחוף כמויות מאוד גדולות.

יעקב אפרתי: יש פחת מאוד גדול בתהליך הזה.

יעקב אפרתי: צריך לראות איך מצמצמים את הפחת הזה.

יעקב אפרתי: מישהו העלה רעיון לראות מה קורה לתוכניות, איך הן נכנסת ואיך הן יוצאות.

יעקב אפרתי: הממשלה דורשת מאיתנו להביא 35 אלף יחידות דיור.

יעקב אפרתי: אנחנו לא מצליחים לעמוד במספרים האלה.

יעקב אפרתי: החוסר הזה מצטבר.

שמואל אולפינר: למה?

יעקב אפרתי: משום שאין מספיק תוכניות שמבשילות בוועדות הסטטוטוריות.

יעקב אפרתי: אם הן מבשילות מספיק, אז יש בעיה שלא קונים.

יעקב אפרתי: אנחנו מקדמים תוכנית בשם "דרך היין", שכוללת 31 נקודות התיישבות ברמת הנגב.

שלום שמחון: אני רציתי 120.

יעקב אפרתי: יש גם למגזר הבדואי.

טלב אלסאנע: אנחנו 25% מהנגב.

טלב אלסאנע: אנחנו רוצים לקבל באופן פרופורציונאלי את מה שיש לנו שם.

יעקב אפרתי: אנחנו משכירים כל שנה 120 אלף דונם לבדואים על-מנת לעשות חקלאות.

יעקב אפרתי: אנחנו מנסים לגוון את היישובים.

יעקב אפרתי: אין היום מי שירים התיישבות מהסוג הזה, אין מי שיממן את התשתיות.

יעקב אפרתי: לכן אין ברירה אלא לרכז יותר.

יעקב אפרתי: התוכנית התקציבית של הבדואים היא בסדרי גודל של מיליארד שקל ב-5 שנים.

יעקב אפרתי: היא מתוקצבת במלואה ומפועלת במלואה.

יעקב אפרתי: העיכובים שיש הם בכיתות לימוד, שלמיטב ידיעתי נמצאים בהליכי טיפול.

יעקב אפרתי: ה-400 כיתות שהובטחו גם יהיו.

שמואל דוד: 110 יהיו.

יעקב אפרתי: מי הגורם האחראי?

יעקב אפרתי: היופי של התוכנית החדשה בנושא הבדואים היא שאין גורם אחד אחראי.

יעקב אפרתי: כל משרד ממשלתי אחראי לתחומו.

יעקב אפרתי: כך צריך להיות.

יעקב אפרתי: מי שמרכז את הבקרה הוא ממלא מקום ראש הממשלה.

יעקב אפרתי: עושה בקרה ראש הממשלה אחת לתקופה.

יעקב אפרתי: הוא יודע לעשות בקרה.

יעקב אפרתי: אנחנו נמצאים בתהליך של תביעות נוגדות.

יעקב אפרתי: אנחנו מתכוונים במהלך שנת 2004 להכין כ-100 תביעות נוגדות.

טלב אלסאנע: אפשר לקבל את הפירוט?

יעקב אפרתי: עדיין לא.

יעקב אפרתי: אנחנו מטפלים במגזר הערבי בדיוק כמו במגזר היהודי.

יעקב אפרתי: בנצרת עלית אנחנו נמצאים בתהליך ייצור של כ-4000 יחידות דיור, באום אל- פחם בתהליך ייצור של כ-4000 יחידות דיור.

יעקב אפרתי: אנחנו עובדים בכל יישוב ערבי שיש בו קרקעות מדינה.

יעקב אפרתי: הבעיה שלנו היא כשאין קרקעות מדינה.

יעקב אפרתי: ככלל, אנחנו בעד תהליכי הפרדה כמו שיותר.

יעקב אפרתי: קיבלנו במועצה החלטה לתת הנחה משמעותית.

יעקב אפרתי: היה איזה שהוא עיכוב של שר האוצר.

יעקב אפרתי: היום עלינו על הדרך.

יעקב אפרתי: זה משחרר קרקע למדינה, מקטין חיכוך.

יעקב אפרתי: קיבלנו בקשה מעירית הרצליה.

יעקב אפרתי: אנחנו חושבים שעיריית הרצליה יכולה להקצות ל"תנו לחיות לחיות" קרקע.

יעקב אפרתי: הרשויות המקומיות מקבלות הפרשות צרכי ציבור בשיעורים מינימאליים שדורש החוק.

יעקב אפרתי: שיעור ממוצע של ההפרשות שאנחנו מפרישים זה 60%.

יעקב אפרתי: שטחי הציבור האלה מיועדים לטובת הציבור.

שלום שמחון: מה החלום שלך?

יעקב ארגון: כולם בוכים על הבירוקרטיה של מינהל מקרקעי ישראל.

יעקב ארגון: זה גוף מסורבל, מטורף, בלתי סביר לחלוטין.

יעקב ארגון: מצד אחד יש את מועצת מקרקעי ישראל, ומצד שני יש נציגי ממשלה אחרים.

יעקב ארגון: היא צריכה לאשר לנו תקציבים, היא צריכה לפקח עלינו, היא קובעת את המדיניות.

שלום שמחון: היית נפרד מקק"ל?

יעקב אפרתי: אני לא אומר את זה.

יעקב אפרתי: אני גוף ממשלתי כמו כל גוף ממשלתי אחר.

יעקב אפרתי: יש לי ממונה על תקציבים, חשב כללי, נציבות שירות המדינה ושמאי ממשלתי.

יעקב אפרתי: הגוף הזה הוא גוף שהוא כפול בניהול.

יעקב אפרתי: בכל חברה נורמאלית אחרת הדירקטוריון הוא זה שמנהל את החברה.

יעקב אפרתי: קח, לדוגמה, את רשות שדות התעופה שאין לה את כל הניהול הכפול זה.

יעקב אפרתי: תדמיינו אישור תקציב במינהל מקרקעי ישראל.

יעקב אפרתי: כשאני צריך לאשר תקציב אני צריך ללכת למועצת מקרקעי ישראל, אחר כך לאגף התקציבים, אחר כך לממשלת ישראל ובסוף לכנסת ישראל.

יעקב אפרתי: זה לא סביר.

דוד טל: זה לא התפקיד שלך לתקן את זה?

יעקב אפרתי: זה התפקיד של המחוקק.

יעקב אפרתי: התפקיד שלי להציע.

יעקב אפרתי: אני מגיש הצעות.

שלום שמחון: אלו הצעות?

יעקב אפרתי: להקים רשות, או להיות רק ממשלה.

יעקב אפרתי: כשזה גם זה וגם זה, אז אל תתפלאו שאני הופך להיות משהו בירוקרטי אדיר.

יעקב אפרתי: בהגדרה אתם בונים אותנו בשתי קומות ניהול במקום קומה אחת.

יעקב אפרתי: אם תאפשרו לי לאוורר כלפי מעלה, אז יהיה לי יותר קל כלפי מטה.

לאה ורון: מאיזו קומה אתה ממליץ להשתחרר?

יעקב אפרתי: הייתי רוצה שתהיה רשות שמנוהלת באמצעות דירקטוריון.

יעקב אפרתי: אם את שואלת אותי אם זה מה שהממשלה רוצה, אז לא, היא לא רוצה את זה.

יעקב אפרתי: לי לא איכפת שזה יהיה רק ממשלה.

יעקב אפרתי: את הדברים האלה אוכל לעשות ביתר קלות.

יעקב אפרתי: להזיז את כל המערכות האלו ולקבל החלטה באותו זמן זה מטורף לגמרי.

יעקב אפרתי: אבל אנחנו לא מתייאשים אלא עושים.

יעקב אפרתי: זה יהיה יותר כבד ויותר איטי.

יעקב אפרתי: כשאני אהיה יותר קליל אני אעשה את זה יותר מהר.

יעקב אפרתי: אם אנחנו בסופו של תהליך נצליח להיות ארגון הרבה יותר קומפקטי, אז נוכל לקבל החלטות במעגלים הרבה יותר קצרים.

יעקב אפרתי: בצורה הזאת נוכל לשפר את השירות לאזרח.

יעקב אפרתי: בארגון כפי שהוא נראה היום יש חטיבה עסקית שמדברת עם הגורמים שרוכשים קרקע.

יעקב אפרתי: מדובר בסוג אחר של שירותים של מי שרוצה למכור בית או רוצה להוסיף 2 מטר לבית.

יעקב אפרתי: כאשר אני בונה חטיבה עסקית, רגל מרכזית של שמירת הקרקע וחטיבה שלישית של מערכת שירותים זה כבר מינהל אחר.

משה טופורובסקי: שמתי על השקף את השאיפה שלנו לשינוי המבנה הארגוני.

משה טופורובסקי: כנראה היא לא תעמוד בלוח הזמנים.

שלום שמחון: יש הסכמה של הממשלה לחקיקה מהסוג הזה?

שלום שמחון: יש הצעה של חבר הכנסת טל ושלי להפוך את המינהל לגוף יותר עצמאי ויותר קל לתנועה.

שלום שמחון: אני רוצה להודות לממלא מקום ראש הממשלה, למנהל המינהל על ההצגה התכליתית של תוכנית העבודה לשנת 2004.

שלום שמחון: אנחנו שמענו את הנקודות המרכזיות.

שלום שמחון: הוועדה צריכה להחליט מה היא הולכת לעשות בעתיד.

שלום שמחון: אנחנו נשמח לשתף איתכם פעולה.

שלום שמחון: אנחנו מצפים לקבל תשובה ממשרד השיכון בנוגע לנושא של המיפוי.

שלום שמחון: העניין השלישי שאנחנו מבקשים לקבל תשובה ממשרד האוצר הוא לגבי המשך קיומן של ההנחות ביישובי קו העימות.

שלום שמחון: אנחנו נשמח לקיים ישיבה נוספת בעוד מספר חודשים עם המינהל כדי לראות איך העניינים מתקדמים.

שלום שמחון: שמחנו לשמוע שבתוך 3 שבועות משרד המשפטים יסיים את ענייניו בנוגע לקרקע החקלאית.

שלום שמחון: הסיכום בין היועץ המשפטי לממשלה לממלא מקום ראש הממשלה הוא שבתוך 3 שבועות סוגיית הקרקע החקלאית לגבי החלטות מועצת המינהל תסתיים.