ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 177, 2004-03-22 08:30

שלום שמחון: הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 9) (שינוי מועדי החזר של הלוואות לדיור), התשס"ד -2004, של חבר הכנסת איתן כבל וחבר הכנסת חיים כץ.

שלום שמחון: הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

חיים כץ: בסיומה של ההכנה לקריאה ראשונה היו לנו שתי הסתייגויות.

חיים כץ: הסתייגות אחת היתה על התאריכים.

חיים כץ: רציתי להכניס את התאריך 28, אבל אמר הנציג מבנק טפחות שזה מביא את העניין של המדד אחרי ה-15 לחודש.

חיים כץ: את זה אני מקבל.

שלום שמחון: זה מה שהצעת.

חיים כץ: לא הצעתי את זה.

אתי בנדלר: זה רשום אצלי כמה שסוכם לצורך הקריאה הראשונה.

פרדי וידר: הריביות לזמן קצר הן לא פריים מינוס.

שלום שמחון: לא נכתוב סכומים.

חיים כץ: אבל אז הבנק ייקח כמה שהוא רוצה.

אתי בנדלר: הקביעה של זה צריכה להיות בתקנות.

מוטי פיין: אם לא יקבעו את הנוסחה, אז אחר כך היא תהיה יותר.

מוטי פיין: האופי של האשראי הזה הוא לא הפקדה ל-5 שנים.

חיים כץ: גם לא לשנתיים.

מוטי פיין: זה הסכמה של הבנק לדחייה של 9 ימים או דחייה של 14 יום.

חיים כץ: כמה אתה חושב שצריכה להיות הריבית?

מוטי פיין: מה שסיכמנו.

מוטי פיין: אני חושב שפריים פלוס אחד כשמדובר על אשראי לזמן קצר זה הכי נמוך שאפשר.

מוטי פיין: אני לא הלכתי לאשראי ל-5 שנים, כי זה לא מאופיו של האשראי הזה.

חיים כץ: האשראי לשנתיים הוא פריים מינוס 0.85.

חיים כץ: אם אני מבקש יפה אז זה פריים מינוס 0.95.

מוטי פיין: וכמה אתה משלם על משיכת היתר?

מוטי פיין: זה יותר מפריים מינוס אחד.

פרדי וידר: לא מדובר פה באשראי לשנתיים או ל-5 שנים, אלא באשראי לזמן קצר.

פרדי וידר: פריים פלוס אחד זה נמוך.

פרדי וידר: אלו העובדות.

פרדי וידר: ריבית על משיכות בתוך מסגרת לזמן קצר אלו הריביות מעבר לפריים.

פרדי וידר: פריים פלוס אחד היא ריבית נמוכה על האשראי הזה.

פרדי וידר: זה האופי של האשראי.

דרור פלדמן: חבר הכנסת כץ דיבר על מצב שבו מישהו לוקח הלוואה לתקופה של שנתיים, 3, 4 שנים.

דרור פלדמן: שם נקבעת ריבית בהתאם למה שמצויין.

דרור פלדמן: פה מדובר על תשלום חד-פעמי.

יוסי בורג: במשך שנים הבנקים קבעו תאריך מסויים, עכשיו באים לפתוח אותו כי יש עיוות.

יוסי בורג: זאת הצעה טובה שאנחנו תומכים בה בחום.

יוסי בורג: כשבנק ישראל אומר שזה כמו משיכת יתר כי זה אשראי לזמן קצר.

יוסי בורג: .

מוטי פיין: זה יותר ממשיכת יתר.

שלום שמחון: יש הצעה שיהיה כתוב ריבית פריים מינוס רבע, כשהנגיד באישור ועדת הכלכלה רשאי לשנות אותה.

מוטי פיין: זה לא טוב שהנגיד יהיה מעורב בזה.

אתי בנדלר: אז המפקח.

מוטי פיין: גם לא.

מוטי פיין: שייקחו איזה עוגן אובייקטיבי.

אתי בנדלר: מי קובע היום את העמלות המפוקחות?

מוטי פיין: המפקחת.

מוטי פיין: .

חיים כץ: אנחנו לא מדברים על אנשים חדשים שמצטרפים למשכנתאות.

חיים כץ: היום אדם שרוצה לקחת משכנתא בוחר תאריך.

חיים כץ: אנחנו מדברים על דור הולך ונעלם.

חיים כץ: בפריים מינוס רבע הם מרוויחים מספיק.

שלום שמחון: אנחנו נגיד שזה יהיה המפקח על הבנקים.

פרדי וידר: הצעת החוק מקובלת.

פרדי וידר: היא באה ואומרת שמקבל ההלוואה לצורך רכישת דירה יוכל לשנות את מועד הפירעון.

פרדי וידר: נקבעו כאן מה הם סוגי האשראים.

פרדי וידר: יש סעיף שנקרא אשראי במשכון דירה.

פרדי וידר: אשראי במשכון דירה זה לא אשראי לרכישת דירה.

שלום שמחון: מה אתה רוצה להציע?

פרדי וידר: גם בדברי ההסבר כתוב שההצעה באה לאפשר ללווה שניתנה לו הלוואה לרכישת דירת מגורים לשנות את מועד פירעונו החודשי.

פרדי וידר: אשראי במשכון דירה זה לא אשראי לרכישת דירה, אלא אשראי עסקי.

פרדי וידר: אדם שמנהל עסק יכול לתת סל של בטחונות לבנק שנתן לו את האשראי, כאשר אז כל סל הביטחונות הזה עומד כנגד האשראי שניתן.

פרדי וידר: אנחנו מבקשים להיצמד למטרת החוק, כלומר לאפשר את גמישות הפירעון לרוכשי דירות.

מוטי פיין: המטרה צריכה להיות למגורים.

מוטי פיין: אם לאדם יש 10 דירות והוא ממשכן את כולן, אז הוא לא צריך ליפול במסגרת החוק הזה.

מוטי פיין: צריך להבטיח שזאת תהיה דירה למגורים.

יוסי בורג: יכול להיות אדם שממשכן את הדירה שלו כדי לעזור לבן שלו לקנות דירה.

יוסי בורג: מהניסיון שלי כעו"ד ראיתי שיש הרבה אנשים שלוקחים הלוואה תוך משכון הדירה שלהם כדי לעזור לבן, לאח.

אמיר בכר: המקרה הזה מכוסה כי זאת הלוואה לרכישת דירת מגורים.

אמיר בכר: המשכון לא משנה פה שום דבר.

אמיר בכר: ההצעה הזאת תורמת לכך שזה יהיה אשראי צרכני במהותו.

אמיר בכר: היא תואמת גם את החקיקה הקיימת, גם את המדיניות הקיימת וגם את ההוראות של המפקח על הבנקים.

אמיר בכר: היא משתלבת יפה מאוד במטריה הצרכנית מהסוג הזה.

אמיר בכר: זה לא משכון למטרת עסק.

פרדי וידר: אנחנו ביקשנו שהחוק ייכנס לתוקף 6 חודשים ממועד אישורו כי יש בעיות היערכות.

חיים כץ: מה הבעיה?

חיים כץ: אתם כבר ערוכים.

שלום שמחון: אנחנו נמצא איזה שהוא איזון.

מוטי פיין: מה החלטתם על הריבית?

אתי בנדלר: זה יהיה פריים מינוס רבע, כשהמפקח על הבנקים, באישור ועדת הכלכלה, יוכל לשנות את שיעור הריבית.

אמיר בכר: אם תקבעו את זה כך, אז זאת תהיה הפעם הראשונה שהמפקח על הבנקים יעסוק בפיקוח על ריבית.

אמיר בכר: היחיד שעושה את זה היום זה שר האוצר.

אתי בנדלר: אתם מעדיפים שזה יהיה שר האוצר?

אמיר בכר: אין לנו בעיה.

אתי בנדלר: יש מחשבה להכניס חלק מעמלות הבנקים לסמכות של גוף אחר.

אתי בנדלר: היום מישהי ממשרד התעשייה והמסחר עושה את זה מכוח חוק הפיקוח על מחירים ושירותים.

אתי בנדלר: היא קובעת עמלות של מספר שירותים מפוקחים.

אתי בנדלר: אדוני חשב שזאת לא הפונקציה הנכונה לקבוע את עמלות הבנקים.

אתי בנדלר: אדוני הציע שהעמלות ייקבעו על ידי גורם אחר.

אתי בנדלר: השאלה היא אם זה יהיה שר האוצר.

אתי בנדלר: מדובר פה בשירותים בסיסיים שראוי שהם יהיו בפיקוח.

אתי בנדלר: השאלה היא אם זה צריך להיות בסמכותו של שר האוצר, או בסמכותו של המפקח על הבנקים.

מוטי פיין: מה שאמר עו"ד בכר זה העניין של הפיקוח לענייני ריבית, שזה היה עד היום באוצר.

מוטי פיין: העמלות זה אופרה אחרת.

אתי בנדלר: אנחנו בעצם מדברים על פיקוח על שירות בסיסי שניתן.

מוטי פיין: ריבית שונה מעמלות.

אתי בנדלר: הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 9) (שינוי מועדי החזר של הלוואות לדיור), התשס"ד-2004.

אתי בנדלר: הוספת פרק ב'1.

אתי בנדלר: בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981, אחרי סעיף 9א יבוא: 9ב "פרק ב'1: שינוי מועדי החזר של הלוואות לדיור הגדרות.

אתי בנדלר: בפרק זה – "הלוואה לדיור" – כל אחד מאלה: (1) הלוואה שניתנה לשם רכישת דירת מגורים;

פרדי וידר: אני מציע להוסיף כאן את המילים "ובלבד שלא ניתנה למטרת עסק".

אתי בנדלר: בפסקה (1)?

פרדי וידר: כן .

אתי בנדלר: אתה אמרת שאם זה ניתן למטרת עסק זה כבר כלול בפסקה (2).

אתי בנדלר: את זה הוועדה הסכימה למחוק.

מוטי פיין: פרדי, עזוב את זה.

אתי בנדלר: (2) "הלוואה לדיור כהגדרתה בחוק הלוואות לדיור, התשנ"ב-1992 "הסכם הלוואה לדיור" – הסכם שנחתם בין התאגיד הבנקאי המלווה לבין הלווה בעת מתן ההלוואה (בסעיף זה – ההסכם); "הודעה" – הודעה בכתב ללקוח; "תקופה לשינוי מועד פרעון הלוואה" – תקופה של ארבעה חודשים שתחילתה ארבע שנים מיום סיומה של תקופת שינוי מועד פרעון ההלוואה לדיור שקדמה לה".

אתי בנדלר: כשהכנתי את נוסח הצעת החוק התלבטתי אם לא כדאי להציע לוועדה ש-4 חודשים יחולו מידי 4 שנים.

אתי בנדלר: המועד הראשון אמור להיות 4 חודשים מיום תחילתו של החוק.

אתי בנדלר: נניח שזה יצא ביולי.

אתי בנדלר: השאלה היא אם לא כדאי שזה יהיה 4 חודשים מידי 4 שנים.

דרור פלדמן: הצענו בישיבה הקודמת שהתקופה תהיה מתחילת מרס או אפריל למשך 4 חודשים.

אתי בנדלר: תקופה של 4 חודשים שתחילתה ב-1 באפריל מידי 4 שנים.

חיים כץ: מה יהיה השנה?

אתי בנדלר: זאת הוראת המעבר של סעיף 2.

יוסי בורג: אולי אפשר להוסיף בסעיף קטן (1) את המילים "במישרין או בעקיפין", כדי שלבנק יהיה ברור שאם אני לוקח הלוואה כדי לתת לבן שלי לקנות גם אז זה חל.

אתי בנדלר: השאלה היא אם המילים "במישרין או בעקיפין" נותנות תשובה לבעיה שהעלית.

פרדי וידר: אפשר להוסיף את המילים "ללווה או לבן משפחה".

מוטי פיין: אני לא יודע אם תוספת כזאת לא תגרע.

רוני נויבואר: תוספת כזאת תגרע.

אתי בנדלר: 9ג.

אתי בנדלר: "שינוי מועד הפרעון החודשי של הלוואה לדיור.

אתי בנדלר: על אף האמור בכל דין או הסכם, רשאי לקוח, שהגיש בקשה בכתב, במהלך כל תקופה לשינוי מועד פרעון ההלוואה, לשנות את מועד פרעונה החודשי של ההלוואה לדיור שקיבל, ל-1, 10 או 15 בחודש, לפי בחירתו".

אתי בנדלר: סייג לעניין פיגור בפרעון ההלוואה 9ד.

אתי בנדלר: "פיגר הלקוח בפרעון הלוואה לדיור, ובמועד בקשתו לשינוי מועד הפרעון החודשי כאמור בסעיף 9ג, טרם סילק את מלוא חוב הפיגורים, או לא הגיע להסדר עם התאגיד הבנקאי, לא יהא התאגיד הבנקאי חייב להענות לבקשה.

אתי בנדלר: הודעת התאגיד הבנקאי.

אתי בנדלר: 9ה.

אתי בנדלר: "לא יאוחר משלושים ימים לפני תחילתה של כל תקופה לשינוי מועד פרעון ההלוואה, יודיע תאגיד בנקאי ללקוח על זכותו לשנות את מועד הפרעון החודשי של הלוואה לדיור, בהתאם לתנאים הקבועים בחוק זה; תאגיד בנקאי רשאי להודיע ללקוח כאמור במסגרת הודעתו ללקוח לגבי הפירוט השנתי של תשלומי ההלוואה לדיור".

דרור פלדמן: ההודעה בפעם הראשונה צריכה להיות פומבית.

שלום שמחון: נכניס את זה בהוראת המעבר.

אתי בנדלר: שינוי לגבי חלק מההלוואה לדיור 9ו "לקוח לא יהיה ראשי לשנות את מועד הפרעון החודשי אלא לגבי כל חלקי ההלוואה לדיור; בסעיף זה, "חלק" – כל חלק מההלוואה לדיור שחלים לגביו תנאים שונים מהתנאים החלים על חלקים אחרים בהלוואה, בין שנחתם הסכם אחד ביחס לכל החלקים ובין שנחתם יותר מהסכם אחד.

אתי בנדלר: עמלות בעד שינוי מועדי פרעון הלוואות לדיור 9ז(א) "בעד שינוי מועד הפרעון החודשי של הלוואה לדיור כאמור בסעיף 9ג, רשאי התאגיד הבנקאי לגבות עמלה ששיעורה לא יעלה על מאה עשרים וחמישה שקלים חדשים.

אתי בנדלר: (ב) היו ללקוח מספר הלוואות לדיור באותו תאגיד בנקאי ובקש הלקוח לשנות את מועד הפרעון החודשי של יותר מהלוואה אחת לדיור שקיבל, רשאי התאגיד הבנקאי לגבות עמלה של חמישים שקלים חדשים עבור שינוי מועד פרעון של כל הלוואה נוספת, ובלבד שסך כל העמלות שיגבה התאגיד הבנקאי, עבור שינוי מועדי פרעון של כלל ההלוואות לדיור כאמור, לא יעלה על מאתיים עשרים וחמישה שקלים חדשים.

אתי בנדלר: (ג) התאגיד הבנקאי יערוך חישוב של הריבית בשל הפער במספר הימים שבין מועד פרעון ההלוואה החודשי המקורי לבין מועד הפרעון החודשי החדש (בסעיף קטן זה – התחשבנות פיננסית);.

אתי בנדלר: ההתחשבנות הפיננסית תעשה בריבית של פריים מינוס רבע נקודות אחוז, לפי ריבית הפריים הממוצעת של חמשת הבנקים הגדולים, והסכום המתקבל מההתחשבנות האמורה יתווסף לסכומים או יופחת מהסכומים שעל הלקוח לשלם לתאגיד הבנקאי.

אתי בנדלר: שר האוצר, באישור ועדת הכלכל,ה רשאי לשנות את שיעור הריבית החלה כאמור".

אמיר בכר: אני מציע שההתחשבנות תהיה על פי ריבית ההלוואה.

אמיר בכר: אני יודע שמשרד האוצר מתנגד לזה.

צחי מלאך: זה לא רלוונטי.

אמיר בכר: אני מציע שיעשו ריבית חשב.

שלום שמחון: אמרת שאתה לא רוצה מנגנון.

אמיר בכר: זה לא ששר האוצר צריך לקבוע.

אמיר בכר: יש ריבית חשב שזה משהו ידוע.

צחי מלאך: מה שעו"ד בכר הציע הוא לא רלוונטי, מכיוון שריבית העבר נקבעה בעבר.

צחי מלאך: היא נקבעה לפני 10, 20 שנים.

צחי מלאך: מה שקובע היום זה הריבית של היום, לא מה שהיה פעם.

שלום שמחון: אנחנו נשאיר את זה כמו שזה.

אתי בנדלר: (ד) "הסכומים האמורים בסעיף זה יעודכנו ב-1 בינואר של כל שנה, על פי שיעור השינוי שחל במדד החדש לעומת המדד היסודי; בסעיף זה – "מדד" – מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; "המדד החדש" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון; "המדד היסודי" – המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון הקודם".

אתי בנדלר: הצעת החוק לא נותנת את דעתה לשאלה מתי השינוי ייכנס לתוקפו.

אתי בנדלר: אומרים שאני יכולה להגיש בקשה במועד כלשהו במהלך ארבעת החודשים.

אתי בנדלר: מתי השינוי ייכנס לתוקפו?

אתי בנדלר: האם הם יכולים למשוך אותי חודשיים, שלושה?

מוטי פיין: אפשר להגיד שזה המועד לפי בקשתו של הלקוח, ובלבד שעברו כך וכך ימים.

חיים כץ: אפשר שזה יהיה בחודש הקרוב לאחר הבקשה.

אתי בנדלר: אנחנו מציעים להוסיף סעיף שאומר כך: "שינוי מועד פירעון ההלוואה ייכנס לתוקפו במועד הפירעון בחודש שאחרי החודש שבו הוגשה הבקשה, ובלבד שעברו X ימים ממועד הגשת הבקשה".

חיים כץ: שבועיים ימים.

אתי בנדלר: 14 ימים זה מספיק?

חיים כץ: כן.

אתי בנדלר: 2.

אתי בנדלר: "התקופה הראשונה לשינוי מועד פירעון ההלוואה תחל ביום תחילתו של חוק זה, והודעה על תחילתה תשלח ללווה עד ליום.

אתי בנדלר: .

אתי בנדלר: 3(א) תחילתו של חוק זה ב-1 בחודש שלאחר תום שלושה חדשים מיום פרסומו.

אתי בנדלר: (ב) חוק זה יחול גם לגבי הסכם למתן הלוואה לדיור שנכרת לפני תחילתו של החוק.

אתי בנדלר: " אם אנחנו אומרים שהחוק ייכנס לתוקפו ב-1 לחודש שלאחר תום שלושה חודשים מיום פרסומו, זאת אומרת שהתקופה הראשונה תתחיל 4 חודשים מאותו מועד.

אתי בנדלר: השאלה היא מתי יישלחו את ההודעה.

אתי בנדלר: האם יישלחו את ההודעה לפני תחילתו של החוק?

חיים כץ: ודאי.

אתי בנדלר: לא.

אתי בנדלר: התחילה של המועד הראשון של שינוי ההלוואה תחול בעוד 4 חודשים.

אתי בנדלר: צריכים לקבוע מתי יישלחו את ההודעה.

חיים כץ: לפי מה שאת טוענת יש 3 חודשים עד שהחוק ייכנס לתוקפו.

אתי בנדלר: נניח ב-1 לאוגוסט החוק נכנס לתוקפו.

אתי בנדלר: חיים כץ: יש להם זמן ממאי.

אתי בנדלר: החוק לא נכנס לתוקפו עדיין.

אתי בנדלר: אני צריכה לקבוע הוראה מיוחדת לצורך העניין.

דרור פלדמן: בישיבה הקודמת הועלתה הצעה שתהיה הודעה.

דרור פלדמן: .

שלום שמחון: הודעה ראשונה תהיה הודעה פומבית.

אתי בנדלר: מה זאת הודעה פומבית?

אתי בנדלר: באיזה שפות?

אתי בנדלר: בכמה עיתונים?

אתי בנדלר: זה לא כל כך פשוט, כי יש אוכלוסייה שדוברת ערבית, אוכלוסייה שדוברת רוסית.

אתי בנדלר: כל אלה חתמו על משכנתאות.

חיים כץ: מודעה ב"ידיעות" תעלה לו יותר יקר מאשר לשלוח מכתבים.

שלום שמחון: כך הוא צריך לשלוח למלוא הפוטנציאל שלו.

חיים כץ: מה שאתה אומר הוא שהכסף לא משחק תפקיד.

מוטי פיין: כדאי לפרסם את זה יותר קרוב לאוגוסט.

חיים כץ: הפרסום יתבצע חודש לפני כניסת החוק לתוקפו.

אתי בנדלר: צריך להחליט איך יתבצע הפרסום.

מוטי פיין: האם כל בנק יפרסם בנפרד, או שתהיה הודעה אחת?

מוטי פיין: אם זאת הודעה אחת אז אפשר לפרסם אותה גם בכמה שפות.

שלום שמחון: תהיה הודעה אחת בכמה שפות.

מוטי פיין: בשני עיתונים יומיים.

שלום שמחון: בשני עיתונים יומיים, בעיתון דובר ערבית ובעיתון דובר רוסית.

אתי בנדלר: איזה שני עיתונים יומיים?

חיים כץ: "ידיעות" ו"מעריב".

יוסי בורג: הפרסום בעיתונות לגבי חלק גדול מהצרכנים זה פיקציה.

יוסי בורג: כיוון שמדובר פה שאם הם לא יקבלו את ההודעה הזאת אז 4 שנים הם יצטרכו לשתוק.

יוסי בורג: .

חיים כץ: בשנה הראשונה זה יהיה פעמיים.

אתי בנדלר: זה לא נובע מלשון החוק.

מוטי פיין: צריך לכתוב 1 באפריל 2005, כאשר אחר כך תהיה הוראת מעבר.

מוטי פיין: .

אתי בנדלר: זאת ההוראה הקבועה.

אתי בנדלר: עכשיו אנחנו מדברים על כשהחוק נכנס לתוקפו ורוצים לשלוח הודעה.

אתי בנדלר: מתי שולחים ואיך?

אתי בנדלר: האם מדובר רק בפרסום בעיתונות?

חיים כץ: עיתונות ותקשורת אלקטרונית.

אתי בנדלר: רדיו?

חיים כץ: כן.

אתי בנדלר: ובשני עיתונים.

דרור פלדמן: הודעה משותפת כפי שנקבע פה.

אתי בנדלר: לא צריך בשביל זה אישור של הממונה?

שלום שמחון: איגוד הבנקים יפרסם בשני עיתונים יומיים ובשני עיתונים דוברי שפות.

אתי בנדלר: איגוד הבנקים הוא גוף סטטוטורי שאני יכולה לתת לו מעמד בחקיקה?

מוטי פיין: מי יכול לפרסם?

אתי בנדלר: המפקח על הבנקים יכול לפרסם הודעה בשם כל הבנקים.

חיים כץ: זה מקובל.

יוסי בורג: מתי תהיה לצרכן שלא יראה את הפרסום הזה אפשרות לקבל.

יוסי בורג: .?

אתי בנדלר: באפריל בשנה הבאה.

אתי בנדלר: זה יהיה בשני עיתונים יומיים נפוצים בשפה העברית, וכן בעיתון נפוץ בערבית וברוסית.

אתי בנדלר: באמהרית לא צריך?

צחי מלאך: הם מקבלים רק מענקים.

אתי בנדלר: מה לגבי תקשורת אלקטרונית?

חיים כץ: רדיו.

אתי בנדלר: מתי?

אתי בנדלר: פעם אחת?

אתי בנדלר: זה קצת בעייתי.

אמיר בכר: מה, המפקח על הבנקים יפרסם ברדיו?

אמיר בכר: עוד לא היה דבר כזה.

שלום שמחון: פרסום בעיתונים זה מספיק.

אתי בנדלר: מתי ההודעה הזאת תפורסם?

מוטי פיין: ב-1 ביולי השנה.

רוני נויבואר: צריך שזה יהיה יותר קרוב.

אתי בנדלר: ההודעה תפורסם 14 ימים לפני תחילת תקופת ההודעה הראשונה.

שלום שמחון: בסדר.

לאה ורון: אני מבקשת להפנות את תשומת לבך להסתייגויות שהגישו סיעות חד"ש ותע"ל ב-3 נושאים.

לאה ורון: השאלה היא אם אתה מאפשר להן להגיש את ההסתייגויות?

שלום שמחון: לא.

שלום שמחון: מי בעד?

שלום שמחון: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 החוק אושר לקריאה שנייה ושלישית.