ועדת המשנה לתיקון התקנון, כנסת 16, פרוטוקול מספר 19, 2005-08-03 13:00

רשף חן: שלום לכולם, נפתח את הישיבה מהנקודה שהפסקנו בה בישיבה הקודמת.

ארבל אסטרחן: יש שתי נקודות קודמות שסימנתי אותם שנשארו מהפעם הקודמת ואז נעבור להיכן שהפסקנו בפעם שעברה.

ארבל אסטרחן: מה שמסומן כסעיף 183, כשהכנסתי את הנוסח ראיתי שמשהו חסר,

ארבל אסטרחן: כתוב שהקריאה השנייה תיערך למחרת ההנחה, אלא אם החליטה ועדת הכנסת על הקריטריונים.

ארבל אסטרחן: זה מה שכתוב היום ולא כתוב היום מי יכול לבקש את הדיון, לפי מה שמוצע כאן זה יהיה יו"ר הוועדה.

ארבל אסטרחן: בקריאה ראשונה בהצעת חוק ממשלתית כתבנו שצריכה להיות בקשה מנומקת בכתב בצירוף הנוסח.

רשף חן: מה הפרוצדורה היום?

ארבל אסטרחן: זה לא ממש מוסדר, הוועדה יכולה להגיש, יכול להיות שנכון שרק הוועדה אבל נגיד שגם הממשלה יכולה לבקש אם זו הצעת חוק ממשלתית, או בכל מקרה היא תוכל, אבל זה לא נותן כוח לחבר הכנסת, אפילו לא למציע כי זו הוועדה.

רשף חן: תוסיפי את זה.

ארבל אסטראחן: דבר אחד שנותר שביקשתם שאבדוק, בעמוד 95 יש כוכבית שהוחלט להעלות אותה לסעיף שאומרת אם יש רוב נדרש באיזה קריאות הוא נדרש.

ארבל אסטראחן: הכוכבית אומרת שכשהוא נדרש, הוא נדרש בהצבעה על הסעיף בקריאה שנייה ולא על ההסתייגות.

ארבל אסטראחן: למשל חוק יסוד הממשלה שאומר שנדרש רוב לקריאה ראשונה שנייה ושלישית, אם יש הסתייגות לא צריך, סעיף עם הסתייגות צריך.

ארבל אסטראחן: אז אמרתי שבעצם יש סתירה לחוק יסוד משק המדינה שמדבר על הסתייגות תקציבית שגם צריכה רוב, ואתה אמרת שכשיש הסתייגות תקציבית האם משווים את זה לנוסח הוועדה או למצב הקיים.

ארבל אסטראחן: למשל הוועדה מציעה משהו שעולה ארבעה מיליון וההסתייגות מוסיפה שני מיליון האם היא תקציבית או לא, אני סברתי שהיא תקציבית ואתה סברת שלא.

רשף חן: אני אומר שהסתייגות תקציבית זו הסתייגות שבהשוואה להצעת הוועדה היא מוסיפה חמישה מיליון שקל, אם ההסתייגות היא של שקל?

ארבל אסטרחן: אם זה השקל שעובר מעל לחמישה מיליון אז היא תקציבית.

רשף חן: אם הוועדה הציעה 20 מיליון זה תקציבי והוועדה מציעה עכשיו 20 מיליון פלוס שקל.

ארבל אסטרחן: היא תקציבית.

רשף חן: התוספת של השקל היא לא הסתייגות תקציבית, על העשרים מיליון ושקל יצטרכו רוב.

ארבל אסטראחן: כשניסיתי לבדוק מול החוק ראיתי שיש סתירה בין שני סעיפים בחוק היסוד, זה לא משהו שאנחנו צריכים לפתור עכשיו אבל זה עלול להתעורר יום אחד.

ארבל אסטראחן: למשל הסתייגות שאין ספק שהיא תקציבית, יש סעיף אחד שאומר הצעת חוק תקציבית לא תתקבל אלא בקולותיהם של 50, הרוב האמור דרוש לקריאה ראשונה שנייה ושלישית, ואולם אם הפכה הצעת חוק להצעת חוק תקציבית אחרי הקריאה הראשונה, דרוש הרוב האמור בקריאה השנייה והשלישית.

ארבל אסטראחן: ברור שזה נדרש בקריאה השנייה ובקריאה השלישית, אחר כך כתוב שהסתייגות תקציבית לא תתקבל אלא בקולותיהם של 50.

ארבל אסטראחן: זו הצבעה על ההסתייגות.

ארבל אסטראחן: אבל בהמשך כתוב שהתקבלה הסתייגות תקציבית, לא תתקבל הצעת החוק בכנסת בקריאה השלישית אלא בקולותיהם של 50, יכול להיות שכשהם אומרים ההסתייגות לא תתקבל, הכוונה היא לקריאה שנייה, זאת אומרת עם ההסתייגות.

ארבל אסטראחן: אפשר לפרש את זה כך וכך.

רשף חן: הסתייגות תקציבית לא תתקבל אלא ברוב של 50 זה רק מחזק את זה שעל ההסתייגות עצמה זה רוב רגיל.

ארבל אסטרחן: נכון, וזה לא בדיוק כתוב כך, אני לא בטוחה אם אנחנו צריכים להכריע ולכן חשבתי לכתוב כאן, והכול בכפוף להוראות סעיף 3ג' לחוק יסוד משק המדינה.

ארבל אסטרחן: אין לי ספק שהממשלה הביאה את זה ורצתה שגם ההסתייגות תתקבל ב- 50.

רשף חן: כשאומרים הסתייגות תקציבית, הכוונה היא הסתייגות שהיא בעצם כמו הצעת חוק תקציבית.

רשף חן: ההסתייגות היא כבר בעצם יותר מחמישה מיליון.

רשף חן: לא יכול להיות, בעצם מה שאת אומרת שהסתייגות, לכל חוק תקציבי, צריכה רוב של 50.

רשף חן: זה לא כתוב בשום מקום, זו לא הסתייגות תקציבית.

רשף חן: יכלו לומר בחוק תקציבי כל הסתייגות צריכה רוב של 50, שזה מה שהם אומרים בעצם.

ארבל אסטרחן: ברור שלא, אגב, אם יש חוק תקציבי של עשרה מיליון ובסוף יש סעיף של ביצוע ותקנון, שאומר ששר האוצר ממונה על חוק זה.

ארבל אסטרחן: הסעיף הזה בקריאה שנייה צריך להתקבל ברוב של 50?

ארבל אסטרחן: יש חסרים בסעיף הזה.

ארבל אסטרחן: יש סעיפים שברור שהם תקציביים ויש כאלה שברור שלא.

רשף חן: זו שאלה יפה, האם כל סעיפי החוק - - -

ארבל אסטראחן: לכאורה כתוב בהצעת החוק שכל סעיפי החוק בקריאה שנייה.

ארבל אסטראחן: אלה דברים שאני חוששת שיתעוררו.

רשף חן: אני לא רוצה שיהיה ניסוח שיאמר שכל הסתייגות בחוק תקציבי צריכה.

רשף חן: ..

ארבל אסטרחן: לפי מה שכתוב היום רק הסתייגות תקציבית.

רשף חן: והכול בכפוף להוראות סעיף 3ג' לחוק יסוד משק המדינה.

ארבל אסטראחן: זאת אומרת אם מישהו יפרש שב-3ג' צריך הסתייגות תקציבית, אז זה כפוף לזה.

רשף חן: מאה אחוז, זה באמת תומך בזה שעל הסתייגות לא צריך רוב מיוחד.

רשף חן: הנוסח של זה בסדר.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש את הדוגמא של 20 מיליון ושקל ומצד שני יש מצב שבו מה שכתוב בסעיף היום זה ארבעה מיליון וההסתייגות היא פלוס שניים.

רשף חן: זה תקציבי.

ארבל אסטרחן: אם הסעיף הקיים כבר בחוק הוא ארבע ומוסיפים שניים זה לא תקציבי.

ארבל אסטרחן: אם הצעת החוק הקיימת היא ארבע ובהסתייגות אתה מעלה בעוד שני מיליון, זה בוודאי תקציבי.

רשף חן: בעיני המבחן מאד פשוט, האם ההסתייגות הזו הופכת את החוק לתקציבי.

רשף חן: נקודת ההשוואה היא להצעת החוק, זה הופך אותה להסתייגות תקציבית זה לא משנה את העובדה שאחר כך, כשיבואו אחרי ההסתייגות להצביע, בהנחה שהחוק נשאר תקציבי, אז צריך את הרוב.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא בהכרח שההסתייגות צריכה להיות חמישה מיליון אלא מספיק שזה הופך ביחד להיות חמישה מיליון.

רשף חן: מצד שני, אם החוק עצמו הוא על מאה מיליון ואני מוסיף אפילו 20 מיליון אבל לא הפכתי אותו לתקציבי, זו פשוט הסתייגות.

רשף חן: כי החוק הזה, עם המאה או עם ה- 120 - - -

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יצטרך את הרוב.

רשף חן: זה לא מדויק כי יכולים להגיד עם המאה מיליון הממשלה מסכימה ולכן הוא לא תקציבי, לעשרים מיליון שלך היא לא מסכימה לכן היא תקציבית.

ארבל אסטרחן: להסתייגות יש הגדרה, הסתייגות תקציבית, בביצועה הוחל עלות תקציבית של חמישה מיליון או יותר והממשלה לא נתנה את הסכמתה.

רשף חן: בביצועה של ההסתייגות, לא בביצוע החוק פלוס ההסתייגות.

ארבל אסטראחן: גם אם לא היינו כותבים שהתקנון כפוף לחוק היסוד, הוא כפוף לחוק היסוד אבל רציתי שיראו שחשבנו על זה, שזה יהיה כתוב.

ארבל אסטראחן: נעבור לפרק התשיעי הצעות חוק מטעם ועדה.

ארבל אסטראחן: היום יש כוכבית בסעיף 134 על איזה נושאים, שיניתי את זה מעט, בכוכבית כתוב שוועדה מוועדות הכנסת רשאית ליזום חוקים בנושאים הבאים: ואז יש נושאים, חוקי יסוד, חוקים של הכנסת, בחירות, חברי כנסת מבקר המדינה.

ארבל אסטראחן: זה קורה כל הזמן, אנחנו יוזמים כל הזמן חוקים ויש גם הפניה לבג"ץ שהכיר בזה.

ארבל אסטראחן: מה חשבתי לעשות וגם ועדת יצחק לוי הציעה וזה היה נראה לי נכון, זה לא ללכת רק לפי נושאים אלא ללכת לפי ועדות.

ארבל אסטראחן: זה כדי למנוע מצב שמחר הוועדה לזכויות הילד, שיש שם חוק שמחייב לציין בחקיקה את זכויות הילד, פתאום תתחיל לתקן את זה וזה קשור לכנסת.

ארבל אסטראחן: פרק התשיעי: הצעות חוק מטעם ועדה של הכנסת – הליכי חקיקה.

רשף חן: זה בסדר גמור.

רשף חן: ככה זה באמת עובד היום לא קורה שוועדה אחרת תציע בעניין ביקורת המדינה?

ירדנה מלר: היו שני חוקים בוועדה לביקורת המדינה, החוק הרגיל היה אצלנו וכשמדובר היה בתיקון חוק יסוד זה עבר לוועדת חוקה.

ארבל אסטראחן: היה את החוק של רן כהן, הוא יזם את חוק היסוד ומטעם ועדת חוקה יזמנו את חוק מבקר המדינה, אבל זה נכנס ב-(1) כי זה נושא שמתחייב מתיקון חוק יסוד.

רשף חן: זה ברור שאם אני מתקן חוק יסוד זה אגב אורחה.

ארבל אסטראחן: זה ברור שהוא לא סתם חוק יסוד אלא בזה שתוקן חוק יסוד.

רשף חן: 191 בסדר.

ארבל אסטרחן: כך הציעה ועדת יצחק לוי, הם רצו להוסיף, "ולא תקיים את הדיון לפני עבור 15 ימים ממתן ההודעה, אלא אם כן הסכימה הממשלה לכך וזה אולי לא.

ארבל אסטרחן: אולי צריך להגיד במפורש שוועדה יוזמת את החקיקה היא צריכה להודיע על זה בממשלה.

רשף חן: בסדר, את האדום תורידי.

רשף חן: לפי זה אין הפרדה בין יוזם למצטרפים, כל חברי הכנסת שווי זכויות לכאורה לפי התקנון.

רשף חן: בפועל, זה קצת שונה.

רשף חן: ישבו 30 חברי כנסת חשבו להציע הצעת החוק, הציעו אותה ורשמו את השמות לפי הא"ב.

רשף חן: למה לא לעשות סעיף ג ולהוסיף שחברי הכנסת רשאים לציין מי מבניהם יזמו את החוק, ושמותיהם יופיעו ראשונים.

רשף חן: אם לא ציינו, כולם אותו דבר, אבל הם רשאים לציין.

ארבל אסטרחן: בפועל זה לא אותו דבר, למרות שהם כתובים אותו דבר.

רשף חן: מה עם האחרים?

רשף חן: הם מסכימים?

רשף חן: הם יוזמים?

ירדנה מלר: אם אתה יזמת, כשאתה מביא למליאה אתה רוצה שיראו שיש הסכמה והצלחת לגבש חברי כנסת שתומכים ברעיון שלך, אתה רוצה שתהיה לך את הקדימות, אתה יזמת את זה.

ארבל אסטרחן: מי יכול להעלות את זה לדיון?

ארבל אסטרחן: האם ברשימה של ה- 30 חברי כנסת האחרון יכול?

ארבל אסטרחן: לפי היום כולם יכולים.

ארבל אסטרחן: אם אחד נמחק, למשל מונה לסגן שר, מי עכשיו בעל ההצעה?

ארבל אסטרחן: הבאים אחריו הם א"ב, תמיד יהיו אותם חברי כנסת, האם רק הם יכולים להעלות את ההצעה.

רשף חן: אני מציע לטפל בזה, לכתוב בירוק שהם רשאים לציין מיהם היוזמים ואחר כך נגיע לסעיף שמדבר על מי מהם יכול להעלות ונרשום שרשאים לציין מי היוזמים ואם לא ציינו דבר, יראו את כולם כיוזמים.

ארבל אסטראחן: היום אין הבחנה גם לא במחשב וגם בדף שהם חתומים.

ארבל אסטראחן: השאלה היא אם חתומים 30 חברי כנסת, מי מעלה את זה במליאה?

ארבל אסטראחן: מי יכול להגיד להוריד את זה מהמכסה שלו כי הוא רוצה להציג את הצעת החוק במליאה לטרומית?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הפרוצדורה היום שחבר כנסת שיש לו הצעת חוק יכול לעשות את זה בעצמו.

ארבל אסטראחן: השאלה היא לא מי ידבר.

רשף חן: אלא מי יכול לבוא למזכירות ולהציע את ההצעה מהמכסה שלו.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אחד מהיוזמים, זה מה שהשכל הישר אומר, אף אחד לא מתפרץ סתם.

רשף חן: נעגן את זה בירוק ונאשר את זה.

רשף חן: תוסיפי שהם רשאים לציין ואם לא ציינו דבר אז רואים את כולם כיוזמים.

רשף חן: כשנגיע לסעיף של להעלות, נאמר, שכל אחד מהיוזמים רשאי להעלות את זה וכל חבר כנסת אחר בהסכמת אחד מהיוזמים.

רשף חן: אם אני רוצה להעלות על המכסה שלי הצעה של מישהו אחר אז בהסכמת היוזם אני יכול לקבל?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לדעתי כשחבר הכנסת מבקש מחבר כנסת אחר להציג את זה כאילו הוא נעדר, זה עדין על מכסת חבר הכנסת היוזם.

רשף חן: אני לא מדבר על ההצגה אלא להעלות את זה על סדר היום.

רשף חן: אם נרשמתי כיוזם ומוניתי כשר.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני לא מכיר סיטואציה של עשרים חברי כנסת שאומרים בואו נגיש הצעה, בדרך כלל זה אחד, מצטרף אליו כיוזם עוד חבר סיעה, אם נמחקת מהחוק מי שיעלה את זה הוא זה שאחריך.

ירדנה מלר: הוא יכול להעביר את זה למי שהוא בוחר והוא מודיע שהעביר את זה.

רשף חן: רשאים לציין יוזמים, נתקדם הלאה.

רשף חן: אגב הצעת חוק ההתנתקות.

ירדנה מלר: היו כמה שלא אושרו.

ארבל אסטרחן: זה באמת כך בפועל?

רשף חן: איך זה היום?

רשף חן: לפי מה זה נקבע?

רשף חן: מה ההתחשבות?

רשף חן: יש רוטציה?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הייתה עדיפות לסיעות הגדולות.

רשף חן: שאיך היא התבטאה?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כיום זה לא כך, יכול להיות שצריך להוריד את זה.

ארבל אסטראחן: זה נותן איזושהי רוטציה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הבעיה הפוכה, היום מתחשבים בעובדה ששר מסוים משיב לשש או שבע הצעות חוק.

רשף חן: אם לא עושים את זה תמחקי את זה, בשביל זה אנחנו פה, כדי למחוק דברים שלא עושים.

רשף חן: מאיפה בא הקוורום הזה?

ארבל אסטרחן: בכנסת הקודמת כל שבוע היה פטורים, הם השתגעו מזה והחליטו לצמצם את זה וזו הדרך שעליה חשבו.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היו שתי חלופות, או מחצית מספר החברים הקבועים פלוס אחד, או שבעה מההרכב הקבוע.

רשף חן: אולי נציע להוריד את זה?

ירדנה מלר: הם לא יסכימו כי זה נותן אפשרות לסינון.

ארבל אסטרחן: התיקון מאפשר להצמיד גם לממשלתית, יש הצעת חוק שהנחת לדיון מוקדם, עולה לסדר היום הצעת חוק פרטית או ממשלתית לקריאה טרומית או לראשונה, אתה יכול להיצמד אליה ובלבד ששלך הייתה מונחת שבועיים.

רשף חן: בסדר גמור.

ארבל אסטראחן: במקום חבר כנסת המציע, נכתוב היוזם.

ארבל אסטראחן: כתבתי גם האם ברור שכשאנחנו כותבים חבר כנסת היוזם ינמק, שאם יש כמה מציעים רק אחד מדבר?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היום זה הנוהל.

רשף חן: נחזור לסעיף הוא ונציין את זה שם.

רשף חן: הכלל צריך להיות ...

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם יש יותר מיוזם אחד להצעת החוק יציג את החוק רק אחד.

רשף חן: מה עם השאר?

רשף חן: האם שותפים?

רשף חן: אם אחד מסכים ואחד לא ושניהם רוצים לדבר, מי מהם יקבל אתה זכות?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אז יש אפשרות לחלק לחמש וחמש.

רשף חן: קדימות לפי הסדר אלא הם מחליטים אחרת.

רשף חן: שיהיה כלל כדי שהכנסת לא תעמוד מול כמה אנשים שאומרים לה דברים שונים.

רשף חן: הכלל צריך להיות שהזכויות שלהם יורדות, זה גם אומר שכאשר הראשון מת בא הבא אחריו.

ארבל אסטרחן: איך נקרא לאחרים?

רשף חן: מציעים.

ארבל אסטראחן: כל בקשה או הצעה בנוגע לחוק כאמור בפרק זה, תבוא מטעם היוזמים המציעים לפי סדר שרשום על גבי ההצעה.

רשף חן: כל הצעה או בקשה בנוגע לחוק כאמור בפרק זה, תובא על ידי היוזמים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אתה מדבר על עצם הבקשה להעלות את זה באותו יום?

רשף חן: כן פטור מחובת הנחה, לא פטור מחובת הנחה, בהמשך לאותו סעיף, במקרה של מחלוקת בין היוזמים תובא עמדתם על ידי הקודם ברשימה.

רשף חן: תכריע עמדתו של הקודם ברשימה.

ירדנה מלר: מה זה הקודם ברשימה?

רשף חן: הם קובעים את הסדר.

ארבל אסטרחן: כבר היום אם לא קבעו את הסדר, הסדר הוא לפי א' ב', ואז נכתוב שהם רשאים לציין.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אבל אם יש יותר מיוזם אחד, וזה לא לפי הא"ב, הוא האיש המביא.

רשף חן: אם יש שלושה יוזמים, בא אחד מהם ורוצה להעלות והראשון אומר שהוא לא רוצה להעלות, הראשון קובע.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם זה יפתור את הבעיה של יותר מידי יזמים, זה מספיק.

רשף חן: אנחנו מציעים דבר חדש, אני אומר לו אתה מוכן להיות יוזם אתי אבל אני אהיה הראשון.

ארבל אסטרחן: עכשיו אנחנו בפרוצדורה של הדיון המוקדם.

ארבל אסטרחן: בסעיף ב, היוזם מנמק עשר דקות, מי שהצמיד יכול לנמק שלוש דקות.

רשף חן: היוזם רשאי להעביר את זכות ההנמקה לחבר כנסת אחר ורשאי לפצל את ההנמקה בין שני דוברים לחמש וחמש.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה קיים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לפעמים מחלקים אחרת, היוזם מציג ביודעו שהממשלה מתנגדת.

ארבל אסטרחן: זה מאפשר ליוזם אחר לנמק את ההצעה במשך חמש דקות מתוך הזמן שלו.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לא יותר משניים.

ארבל אסטרחן: ובלבד שסך הזמן לא יעלה על עשר דקות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה עם צמצום זמנים.

רשף חן: אנחנו לא עושים שינויים מהותיים אנחנו עושים סדר, ואיפה יש לקונות אנחנו מתקנים.

ארבל אסטרחן: זה היה המציע.

ארבל אסטרחן: זה מופיע איפה שיש את המכסה, שם אמרנו שכשהממשלה מסכימה זה לא ירד מהמכסה.

ארבל אסטרחן: אם הוא נימק את זה ככה מהמקום ובמשך דקה, הממשלה יכולה להשיב במשך שתי דקות כי היא כבר הודיעה שהיא מסכימה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הביטוי "ממקום מושבו" הוא לא נכון זה נשאר מהזמן שהיה מיקרופון לכל חבר כנסת, הוא לא מדבר ממושבו הוא מדבר ממיקרופון מהצד.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אפשר לומר רק "מהמקום".

רשף חן: אני חוזר ל-(ב), משולחן הממשלה?

רשף חן: זה גם מ"המקום".

רשף חן: כדי להבהיר שלא עולים על הדוכן.

רשף חן: אני מציע להשאיר "חבר הכנסת המציע" ולהגדיר שם שראשון היוזמים הוא חבר הכנסת המציע, להלן- חבר הכנסת המציע.

ארבל אסטרחן: אבל כולם מציעים.

רשף חן: יש רשימה, מי המציע?

רשף חן: את רוצה לקרוא לו חבר הכנסת היוזם?

ארבל אסטרחן: אמרנו שהם רשאים לציין מי מהם המציע.

רשף חן: הם מציינים מי יוזם ההצהרה וזה הצהרתי, ואז את מוסיפה סעיף שאומר שכל הבקשות והעמדות יובעו על ידי העומד בראש הרשימה או בהסכמתו על ידי מציע אחר, הראשון יהיה חבר הכנסת המציע.

רשף חן: הראשון הוא הדובר, הוא יכול לוותר או להעביר.

ארבל אסטרחן: ואם יש שניים ולשניהם יש וטו.

רשף חן: הראשון הוא המדבר, הוא יכול להגיד שהם יחד.

רשף חן: זה מבטל את ההבחנה המלאכותית בין יוזמים ומציעים, בפועל הראשון מדבר.

ארבל אסטרחן: לפעמים שניים מוחתמים בגולד

רשף חן: אבל על המכסה של מי זה עולה, על הראשון, מי יביא את זה לפטור מחובת הנחה, הראשון.

ארבל אסטרחן: למשל אתי ליבני ויולי תמיר, שתיהן רואות עצמן כשוות זכויות על הצעה שלהן.

ארבל אסטרחן: הייתי משאירה את "היוזם".

רשף חן: אז נניח שבהסכמה הם ידברו חמש דקות וחמש דקות ונניח שיעשו בניהם הסכם, אבל השאלה עם מי הכנסת מדברת.

רשף חן: אתי לבני אומרת שהיא לא רוצה פטור מחובת הנחה ויולי תמיר אומרת שהיא כן רוצה פטור מחובת הנחה, מה קורה אז?

רשף חן: אם אנחנו מחליטים שהראשון קובע, אז הראשון קובע, ואז מה המעמד של המקום השני?

רשף חן: אני אומר, לגבי ציון היוזמים, יציינו את היוזמים וזה יצוין וזה הנוהל.

רשף חן: לגבי מי מדבר עם הכנסת, לפי הסדר.

רשף חן: אם לא קבעו סדר אז לפי הא"ב, ואם קבעו אז הראשון מדבר ובהסכמתו זה יכול להיות גם מישהו אחר.

ארבל אסטרחן: כל הודעה או בקשה תימסר על ידי מי שצוין ראשון או בהסכמתו על ידי מציע אחר, במקרה של מחלוקת יכריע הראשון.

רשף חן: אין מחלוקת, הראשון מכריע.

ארבל אסטרחן: אז אני מורידה את זה.

רשף חן: להלן- חבר הכנסת המציע.

ארבל אסטרחן: שרק המציע יוכל להגיש לפטור?

רשף חן: מה לגבי בהיעדרו?

ארבל אסטרחן: לא צריך הסכמה בכתב מספיק שיגיד שהוא הסכים.

ארבל אסטרחן: יש "נעדר חבר הכנסת מהאולם והייתה דעת יו"ר הכנסת בהסכמה, תישמר זכותו לנמק את ההצעה במועד אחר" הם הציעו להוסיף, אלא אם כן הודיע על כך יו"ר הכנסת לפחות יום אחד מראש, ההצעה תיגרע ממכסת הסיעה.

ארבל אסטרחן: האם צריך להגיד במפורש שהיא תיגרע?

רשף חן: ברור שהיא תיגרע.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: את מתארת מצב שהוא לא נמצא אז זה יורד מסדר היום והמשמעות היא שכאילו חייבו אותו והוא לא יכול לחזור ולהעלות את זה חצי שנה, זה מעין קנס.

ירדנה מלר: חברי כנסת תמיד ביקשו לעלות וזה מנע ממישהו אחר לעלות, אחר כך הם ראו שזה לא מסתדר להם ואז לא עולים וזה יורד מסדר היום.

רשף חן: הוא לא יכול למשוך הצעת חוק.

ארבל אסטרחן: אם הוא חוזר בו או שסתם אומר שלא מתאים לו עכשיו.

ירדנה מלר: אבל בעצם הוא דפק מישהו אחר שהיה פוטנציאלי להביא את זה וסגר בפניו את הדרך להביא מהסיעה שלו מישהו להצעה רגילה לסדר או הצעת חוק אחרת.

רשף חן: זה לא מעניין את מזכירות הכנסת.

ירדנה מלר: כדי למנוע את זה ממזכירות הכנסת יש מספר נושאים שהיא מביאה, היא אומרת אם ביקשת הצעת חוק אני אתן לך להעלות את זה ביום רביעי, באת ביום רביעי ראית שזה בשש בערב וזה לא התאים לך, אתה אומר תביאו בשבוע הבא, אבל בשבוע הבא יש אנשים שכבר נרשמו, אז אומרים לך שתדע שאם אתה מוריד את זה לא יודעים מתי זה יובא שוב.

ירדנה מלר: אני מדברת על מזכירות הכנסת.

רשף חן: בהנחה שזה יורד מהמכסה הסיעתית ולסיעה יש מכסה מה אכפת לך איזה הצעת חוק הסיעה מעלה?

ירדנה מלר: כי תיאמתי עם שר מסוים לבוא.

ירדנה מלר: זה משבש את העבודה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היה שיעור לחבר הכנסת שאם אתה מבקש ורוצה לכלול את זה ישנה איזושהי מחויבות כי היה מצב לפני שזה עבר שביום רביעי הייתה חגיגת ביטולים.

ארבל אסטרחן: מה שרוצים להגיד זה שאם נעדרת זה יורד לך מהמכסה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ויש זמן מסוים שאתה לא יכול להעלות את זה.

ארבל אסטרחן: זה לא מה שכתוב.

ירדנה מלר: אומרים, אם הייתה לדעת יו"ר הכנסת הצדקה סבירה להיעדרות ברגע האחרון אז הוא יביא את זה.

ארבל אסטרחן: ואם לא הייתה הצדקה.

ירדנה מלר: אז הוא איבד את זכותו.

רשף חן: הכוכבית עוסקת רק בהנמקה, זאת אומרת שלא יצביעו?

ירדנה מלר: בהיסטוריה היו מצבים של ימי רביעי שנקבע סדר היום ואחר כך הוא משך זה וזה ירד ומצאנו את עצמנו מסיימים את העבודה ב- 14:00.

ארבל אסטרחן: תדע לך שזה ירד לך מהמכסה, זה ירד לו פעם אחת מהמכסה, אם אני אוריד לך עוד שבועיים זה לא ירד שוב מהמכסה

רשף חן: ואם לא תתן לי להביא את זה עוד שבועיים?

ארבל אסטראחן: אז ירד לך מהמכסה, ותביא את זה כשתביא את זה.

רשף חן: תמיד אני יכול להביא?

רשף חן: אז מה הנקודה?

ארבל אסטרחן: שזה לא ירד לך פעמים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חסר לי העניין של קנס לחבר כנסת שביקש ונעלם.

רשף חן: ביום שני מתפרסמות הצעות החוק, מתי מודיעים לו איזה הצעות חוק הוא רוצה להעלות?

ירדנה מלר: או ביום רביעי היוצא או לקראת יום שני עד 10:00, ביום ראשון בדרך כלל.

רשף חן: צריך לכתוב שחבר כנסת רשאי בכל עת עד לתחילת הדיון לחזור בו מההצעה, למשוך את הצעת החוק, לבקש שהצעת החוק לא תהיה על סדר היום.

רשף חן: אם הוא עושה את זה עד יום שני זה לא יורד מהמכסה, לא קרה כלום.

רשף חן: אם הוא עושה את זה אחרי יום שני זה יורד מהמכסה אלא אם כן מצא יו"ר הכנסת שהייתה סיבה מוצדקת לזה.

ירדנה מלר: בלאו הכי מבקשים את זה, מרגע שזה עמד מול נשיאות הכנסת וזה פורסם לסדר היום.

רשף חן: רשאי חבר הכנסת המציע לבקש שההצעה לא תעלה על סדר היום.

רשף חן: ביקש חבר הכנסת כאמור, תיחשב ההצעה לעניין מכסה כאמור בסעיף זה זולת אם קבע יו"ר הכנסת - - -

ארבל אסטרחן: זה לא "זולת אם" זה ממילא ייחשב במכסה, "ואולם רשאי יו"ר הכנסת" ...

רשף חן: זה לא ייחשב לו זולת אם קבע כי יתקיימו נסיבות מיוחדות המציגות את בקשתו והייתי מוסיף, רשאי יו"ר הכנסת לדחות את מועד החלת החוק.

ארבל אסטרחן: אם אתה מבקש שזה לא יהיה על סדר היום ביום רביעי.

רשף חן: ההקדמה זה לא רלוונטי, רשאי יו"ר הכנסת לקבוע מועד חדש.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הסנקציה צריכה להיכנס ברגע שזה משבש את עבודת הוועדה.

ארבל אסטרחן: פשוט לא הגעת, זה ירד מהמכסה.

רשף חן: תמיד יהיה אפשר לקבוע מועד אחר ואפשר להוסיף שנעדר חבר הכנסת המציע מהדיון, צריך לכתוב שנעדרו כל חברי הכנסת המציעים.

ירדנה מלר: רק אחד מבקש לנמק, למזכירות אין משא ומתן עם כל המציעים, יש מציע אחד ומזכיר סיעה אחד במשא ומתן.

רשף חן: נעדר חבר הכנסת המציע מהדיון בהצעת החוק, ולא מסר הודעה על מציע אחר שיחליף אותו בהצגת החוק...

ארבל אסטרחן: הוא יכול מכל חבר כנסת אחר.

ארבל אסטרחן: הוא רשאי להעביר את זכות ההנמקה לחבר כנסת אחר.

רשף חן: נעדר חבר כנסת ולא העביר את זכות ההנמקה לחבר כנסת אחר, תיחשב ההצעה למניין המכסה, היא לא נדחתה היא פשוט לא עלתה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: האם כיסינו את הסיטואציה שחבר כנסת שמדבר במליאה ובדקה ה- 89 ניגש ואומר שלא יעלה את זה היום כי יכול להיות שיגיע להסכמה עם הממשלה, ושההצבעה תהיה במועד אחר, זו גם טכניקה.

ארבל אסטרחן: יו"ר הכנסת יכול להחליט.

רשף חן: יו"ר הכנסת הוא גם יו"ר הישיבה?

ארבל אסטראחן: לא, הוא יו"ר הכנסת, זה לא משהו שבהכרח מחליטים עליו בישיבה, אחר כך ניגשת אליו ואמרת שלא היית.

רשף חן: זה תמיד בהסכמת הממשלה?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה שאני מתאר זה בהסכמת ממשלה.

ארבל אסטרחן: הממשלה תחליט אם זה יורד לו מהמכסה או לא?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לא, אם היו"ר יקבע אם זה כן ירד לי מהמכסה או לא אולי הייתי עושה שיקול אחר ומנסה לחטוף רוב.

ארבל אסטראחן: אז שידע שהכלל הוא שזה יורד מהמכסה אלא אם היו"ר ימצא אחר כך בנסיבות מיוחדות.

ארבל אסטראחן: ..

רשף חן: מה קורה עכשיו?

רשף חן: זה יורד מהמכסה אם אתה דוחה?

ירדנה מלר: לא יורד מהמכסה אבל מגבילים אותך מתי להעלות את זה.

ירדנה מלר: לפעמים זה יכול לעלות שבוע אחר כך, אין הגבלה של זמן.

רשף חן: אנחנו מערבבים דברים, יש הבדל בין מצב שבו אתה מבקש לחזור בך שזה בעצם מחיקה של הבקשה לבין בקשה לדחייה .

רשף חן: באחד ההליך נגמר, ובשני זו דחייה.

רשף חן: אם ביקשתי להסיר זה להסיר, אם ביקשתי לדחות זה דבר אחר.

ארבל אסטרחן: האם אנחנו רוצים שבשני המקרים זה ירד מהמכסה?

ארבל אסטרחן: אם זה היה על סדר היום ופתאום גילית שאין לך רוב וביקשת להוריד את זה מסדר היום, האם זה יורד מהמכסה?

רשף חן: אתה לא יכול לקבוע את מועד ההצבעה על ידי דחייה כזו, אפשר להוסיף שבאישור יו"ר הישיבה או יו"ר הכנסת אפשר לדחות את מועד הדיון.

ארבל אסטראחן: מדובר בדחיית כל הנושא.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: דחיית כל הנושא בהסכמת הממשלה או לא בהסכמת הממשלה.

רשף חן: זה נכנס כבר לשיקולים של היו"ר.

רשף חן: בסופו של דבר הוא רשאי תמיד לעשות את זה ויו"ר הכנסת אחר כך יחליט אם זה יורד לו מהמכסה או לא.

רשף חן: השאלה אם זה יורד מהמכסה שלו או מהמכסה של הסיעה.

ירדנה מלר: זה איך שהסיעה מחלקת לו.

ירדנה מלר: לחבר הכנסת אין מכסה במזכירות הכנסת זו המכסה של הסיעה, לחבר הכסת יש את המכסה שלו בתוך הסיעה, זה פנימי, ההתחשבנות של מזכירות הכנסת היא מול הסיעה.

רשף חן: יו"ר הכנסת מחליט אם זה יורד מהמכסה של הסיעה או לא.

רשף חן: זה די נדיר שמישהו מחליט לא לבוא להצעת חוק של עצמו אבל אם הוא החליט לדחות ולחשוב השאלה אם זה יורד מהמכסה.

ארבל אסטראחן: אבל זה לא ירד לך פעמיים, אם תעלה את זה שוב זה שוב ירד לך?

רשף חן: כן, אלא אם כן יו"ר הכנסת יגיד לך שזה לא יורד מהמכסה.

רשף חן: זו בדיוק השאלה.

ירדנה מלר: אנחנו מדברים על מקרים שביום רביעי מתחילים למחוק אתה הצעות כבר תיאמו עם שרים ותיאמו עם מזכיר הממשלה.

ארבל אסטראחן: אתם רוצים שרק יום ההצבעה?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הגבול הוא הרגע שבו נגרם נזק, אם זה יורד ואני לא יכול להציע מישהו אחר במקומו.

רשף חן: מה האינטרס פה?

רשף חן: לא לאפשר לסיעה לקבל עוד הצעות חוק בשבוע הבא?

ירדנה מלר: הרבה פעמים מזכיר סיעה אומר לא יעלה של חבר כנסת כזה יעלה של חבר כנסת אחר, מבחינת מזכירות הכנסת זה בסדר, כל עוד הם במכסה שלהם.

ירדנה מלר: אנחנו מדברים על יום רביעי שנכנסים למליאה ומתחילים להוריד, ואי אפשר להביא משהו חליפי ולא תקבל בשבוע הבא.

ירדנה מלר: זה קורה בפועל וזה לא יורד מהמכסה כיום.

ארבל אסטרחן: אז מה אומרת הכוכבית?

ארבל אסטרחן: ברור שתישמר זכותו לנמק במועד היום, ברור שאם הוא מוריד את זה היום הוא יכול להביא את זה חודש הבא.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חסרה הערה שהייתה בעבר, המשמעות הייתה שחבר כנסת לא נמצא והוא לא אמר את זה מראש, זה אומר שכאילו הוא חזר בו מהצעת החוק.

רשף חן: נשאיר את זה ולא נעסוק בשאלה האחרת, נעדר חבר הכנסת המציע מהאולם בעת שהועלתה הצעתו, ולא העביר את זכות ההנמקה לחבר כנסת אחר, יחשב כמי שמשך את הצעתו והיא תרד מסדר היום זולת אם קבע היו"ר אחרת.

ארבל אסטרחן: זאת אומרת שזה כן יורד מהמכסה.

רשף חן: אל תבלבלי בין מצב שהוא נעדר לבין זה שהוא מבקש לדחות.

ארבל אסטרחן: ירדנו מהדחייה.

רשף חן: אם הוא נעדר ולא דאג למחליף ולא ביקש לדחות.

ארבל אסטרחן: אז זה יגרע מהמכסה שלו.

רשף חן: זולת אם מצא יו"ר הכנסת הצדקה סבירה להיעדרות.

רשף חן: מה לגבי אם הוא לא נעדר אלא בא ואמר שהוא לא רוצה להצביע על זה ולא רוצה להעלות את זה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אז זה יורד.

רשף חן: אם הוא רוצה לדחות את זה לשבוע הבא.

ארבל אסטרחן: יש לו מכסה סיעתית.

ארבל אסטרחן: אתם לא תגידו לסיעה מה להביא ומה לא להביא.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בזמן המליאה אף אחד לא מבטיח שיהיה שום דבר בשבוע הבא.

ירדנה מלר: אם מזכירות הכנסת יודעת ששר נוסע ואת כל הדברים שלו הביאו קודם אתה לא העלית ואומר שיביאו לך בשבוע הבא, בשבוע הבא לא נוכל לטרטר שוב את השר.

ירדנה מלר: יש את ההתדיינות של מזכירות הכנסת מול מזכירות ממשלה.

רשף חן: יש מכסה שבועית ויש מכסה סיעתית ביום רביעי אני מעלה את זה ואני בא אליכם ביום שלישי ומציע חוק אחר, יש עם זה בעיה?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם אין בעיה עם הממשלה, זה בסדר.

ארבל אסטרחן: הממשלה יכולה להגיד שהיא לא מסכימה?

ירדנה מלר: היא יכולה להגיד שהם לא יכולים להשיב כי לא יהיו בכנסת מחר.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לא נתת הודעה מוקדמת.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם הודעת למזכירות הממשלה שביום רביעי יועלו הצעות חוק לשר המשפטים, שר התחבורה ושר התשתיות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם את רוצה לשנות את זה ביום שלישי ולהביא הצעה ששייכת לשר החקלאות, יגיד שר החקלאות שהוא לא קיבל הודעה כזו - - -

רשף חן: עם מי מדברים, מזכירות הכנסת היא זו שצריכה לאשר והיא עובדת מול מזכירות הממשלה.

רשף חן: זה בסדר, השאלה עכשיו היא לגבי המכסה הכללית, אם הנושא לא עולה, זה לא צריך לרדת מהמכסה הכללית.

רשף חן: זה שזה יורד לך מהמכסה השבועית אלא אם אתם מסכימים אין בעיה, אבל שירד לך מהמכסה הכללית?

רשף חן: אם אתה בא אחרי יום שני ומסיבה כלשהי מחליט לא להעלות את זה, ואם אתה לא נמצא שם רואים אותך כמי שהחליט לא להעלות את זה, זה יורד מהמכסה השבועית אבל למה לגבי המכסה הכללית?

רשף חן: אחרי יום שני חבר כנסת יכול בכל עת להודיע שהוא לא רוצה שזה יעלה, הודיע כאמור, לא תוכל הסיעה לו לתת הצעת חוק אחרת, זאת אומרת שזה יורד לו מהמכסה הסיעתית השבועית אלא אם כן יו"ר הכנסת מאשר אחרת.

רשף חן: סיפור אחר הוא שהוא לא טרח להודיע, הוא לא הודיע ופשוט לא הגיע ואז זה ירד לו מהמכסה הכללית אלא אם כן יו"ר הכנסת מצא שהיה לו התקף לב או משהו כזה ולכן הוא לא הגיע.

ירדנה מלר: זכותה של סיעה לא למצות את המכסה השבועית שלה.

ארבל אסטרחן: לא חייבים לתת לו הצעה חלופית.

ארבל אסטרחן: יש לכם שבע הצעות והוא פתאום הוריד - - -

ירדנה מלר: אז אתה דופק את החברים שלך בסיעה.

רשף חן: אז מה את רוצה?

רשף חן: לדפוק אותם עוד יותר על ידי זה שאני מוריד להם מהמכסה הסיעתית?

ירדנה מלר: איך שאתה לא מסתכל על זה, זה יורד מהמכסה הסיעתית.

רשף חן: זה ירד מהמכסה הסיעתית השבועית.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היא חלק מהכללית.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הכללית מתחלקת ל- 33 שבועות.

רשף חן: ואם אני מעלה רק חמש זה לא מצטבר לי לשבועות אחרים?

רשף חן: ברגע שזה פורסם, עד להתחלת הדיונים ביום רביעי, אפשר להחליף את הצעת החוק בהצעה אחרת באישור יו"ר הכנסת.

רשף חן: אתם אומרים, אין מכסה סיעתית ירד לך ולא הסכמתנו להחליף לך, אבוד לך.

ירדנה מלר: משמעות הסעיף היא שלא תמצא את עצמך ביום רביעי בשעה שלוש שאתה יכול ללכת הביתה כי הכול נמחק.

ירדנה מלר: לכן בא הסעיף הזה בא ואומר שאם הורדת, ואין לך סיבה מוצדקת, תדע שלא תוכל להביא את זה בזמן הקרוב.

רשף חן: באיזה זכות מתערבים לסיעה מה להעלות?

ירדנה מלר: בוודאי שמתערבים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם עשרה חברי כנסת אומרים לך שלא מתאים להם והם הולכים הביתה.

רשף חן: אם הסיעה רוצה להעלות את זה שוב, היא תעלה את זה שוב.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: היות ולחלק מהסיעות זו לא הייתה הרתעה מספיקה החליטו שאת הצעת החוק הזו - - -

רשף חן: זה לא כתוב פה.

רשף חן: זה חסר, הסעיף הזה הוא חסר משמעות.

ירדנה מלר: אם אתה שר, אתה יודע שאתה צריך לבוא לכנסת ביום רביעי לענות על הצעת חוק, טרטרת את היועץ המשפטי של המשרד שלך את הצוות שלך והעוזר שלך כתב לך נאום וביטלת פגישות כדי לבוא לכנסת ופתאום זה לא על סדר היום ואומרים לך לא רק שזה לא היום זה כנראה יהיה בשבוע הבא, ועוד פעם תבוא לעניין הזה בשבוע הבא.

רשף חן: אז ננקטו נגדו בדיוק אותם צעדים שנוקטים כנגד שר הבריאות שבשעה 23:00 חיכיתי לשאילתות ממנו והוא לא בא.

רשף חן: חברי כנסת באים לנמק את ההצעות חוק שלהם כמו אריות ואני לא רואה את המשמעות של הכוכבית הזו.

ארבל אסטרחן: אחרי שפורסם סדר היום, אחרי שהוא נדון, זה ירד מהמכסה הכוללת של הסיעה.

רשף חן: זה ירד מהמכסה של הסיעה אלא אם כן יו"ר הכנסת התיר להגיש הצעה אחרת במקומה, או דחה.

רשף חן: זה לא בא להעניש זה בא להקל.

רשף חן: יו"ר הכנסת יכול להביא לי הצעה חלופית שזה במקרה של הודעה מראש, או שהוא יגיד לי שאני לא אגיש את זה השבוע אלא בשבוע הבא.

ארבל אסטרחן: זה ירד מהמכסה אלא אם כן יו"ר הכנסת אישר להביא במקומה הצעה אחרת וזה יעלה בשבוע אחרי כן.

ארבל אסטרחן: "הצעת החוק הפרטית תפורסם ב"דברי הכנסת" כנספח לישיבה שבה הועלתה ההצעה לסדר-יומה של הכנסת".

ארבל אסטרחן: האם להתייחס לדחיית תשובה והצבעה לבקשת המציע.

ארבל אסטרחן: בעיקרון לא אמור להיות דבר כזה רק אם מישהו מנגד להצבעה.

ארבל אסטרחן: בעיקרון ההצבעה צריכה להיות מיד אחרי הדיון ואז אם מישהו מתנגד לדחייה יש הצבעה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם השר השיב, אבל אם השר לא משיב הדיון לא הסתיים ואז כאילו לא צריכה להיות מיד ההצבעה.

רשף חן: הסעיף של דחייה והצבעה לא קיים.

ארבל אסטראחן: הוא לא קיים בשום מקום והחלטנו להוסיף לגבי קריאה ראשונה שנייה ושלישית.

רשף חן: צריך להיות עוד סעיף שנקרא דחיית תשובה והצבעה.

רשף חן: בהסכמת המציע, רשאית הממשלה לדחות את מועד התשובה.

ארבל אסטרחן: לא תמיד יש תשובת ממשלה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם הממשלה לא משיבה אין בעיה.

ארבל אסטרחן: נגיד שחבר כנסת מציע, הממשלה מתנגדת ואז חבר הכנסת יכול להשיב - - -

רשף חן: התשובה וההצבעה היא התשובה של הממשלה.

רשף חן: בהסכמת המציע רשאית הממשלה לדחות את מועד תשובתה למועד אחר והצבעה על החוק תיערך באותו מועד.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אתה מנסח את זה כאילו הממשלה מבקשת והמציע מסכים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא תמיד כך, זו הסכמה הדדית.

רשף חן: הזכות של הממשלה להשיב והיא מוותרת על הזכות הזו.

ארבל אסטרחן: הייתי רוצה להוריד את הכוכבית הזו, משנתקבלה ההחלטה בכנסת יודיע יו"ר הישיבה..."

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אפשר להוריד את זה אבל הבעיה אמיתית היא לאחר שמכריזים על הוועדה שאליה זה הולך, אז מתחילים להישמע מהמליאה דברים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מתי מותר לזרוק הצעות של וועדות?

רשף חן: כבר קיימנו את הדיון הזה, אתה חושב שלפני ההצבעה, ובפועל זה תמיד אחרי ההצבעה.

רשף חן: אתה יודע איך זה עובד.

רשף חן: אם החוק לא עבר אז אין בכלל טעם בוועדה, אחרי שהחוק עבר אומר היו"ר, זה עובר לוועדה למעמד האישה ומישהו אחר אומר מה פתאום הוועדה למעמד האישה, לוועדת הכלכלה, ככה זה עובד.

ארבל אסטראחן: לגבי הקריאה השלישית אמרנו שנתקבל חוק בקריאה שלישית יודיע יו"ר הישיבה לאחר שהכריז על תוצאות ההצבעה שחוק פלוני התקבל.

ארבל אסטראחן: האם גם פה אנחנו רוצים את זה?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בפועל אומרים שהצעת החוק התקבלה בקריאה טרומית והולכת לוועדה פלונית להכנה לקריאה ראשונה.

ירדנה מלר: יותר מזה, למחרת יושבים במזכירות הכנסת ועוברים על סדר היום ורואים מה להעביר וכשיש מחלוקת הולכים לתוך הפרוטוקול כדי לראות מה היה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הוא לא מודיע שהיא התקבלה הוא אומר שהצעת החוק עברה בקריאה טרומית ועוברת לוועדה פלונית להכנה לקריאה ראשונה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: צריך להשאיר רק לשנות את הניסוח.

רשף חן: מה שאמור להיות זה, החליטה הכנסת להעביר את הצעת החוק לוועדה, יכריז יו"ר הישיבה שההצעה עברה בקריאה טרומית והיא עוברת לוועדה מסוימת ובמקרה של מחלוקת לגבי הוועדה תהיה קביעת הוועדה בהתאם לסעיף 117.

רשף חן: תבדקי אם ההפניה לסעיף 117 לא כוללת את זה כבר.

רשף חן: אני מציעה להגיד, או בנוסח שהוצמד בוועדה כי יכול להיות שמה שיציע חבר כנסת כבר לא אקטואלי.

רשף חן: לתת אפשרות או בנוסח שהוא הביא או אם בכל זאת הוועדה רוצה להביא נוסח מעט אחר.

רשף חן: יכולים להציע שינויים בחוק אבל השינויים המוצעים הם תמיד ביחס להצעת החוק שלו.

ארבל אסטרחן: זה מופיע פעמים, גם אם יש דעות שקולות וגם אם הוועדה מציעה להסיר וזה נדחה.

ארבל אסטרחן: איזה נוסח צריך להביא לקריאה ראשונה.

ארבל אסטרחן: למשל אם גדעון סער הציע ועדה ציבורית אם אני צריכה להכין את זה לקריאה ראשונה, הציעו למליאה לדחות את זה והמליאה דחתה את הצעת החוק הזו, אי אפשר להביא את זה בנוסח שלו, הנוסח שלו כבר לא מתאים לחוק, צריך לתקן ותו ולהכין נוסח אחר.

רשף חן: אני מבין ומסכים עם מה שאת אומרת, אבל זה חייב להיות בהסכמתו.

רשף חן: אני לוקח את הצעת החוק שלך משנה אותה לחלוטין, מצביע עליה, אין לה רוב, לא מעלים אותה.

ארבל אסטרחן: אתה אומר שזה מאפשר לגבור על הוועדה אם הוועדה שינתה את זה.

ארבל אסטרחן: אז או בהסכמתו, בנוסח שהציעה הוועדה.

ארבל אסטרחן: היום קבוע שזה באישור המליאה, אבל שינינו את זה.

רשף חן: למה אי אפשר מועד מאוחר יותר, ואם זה כשיאושר מועד מוקדם יותר?

ארבל אסטראחן: אנחנו לא רוצים שחבר כנסת יראה מה אושר בראשונה ואז מהר יביא משהו שלו לטרומית ויגיד שימזגו.

רשף חן: אז יכולים לא להעביר לו.

ארבל אסטראחן: אתה רוצה שיחסכו לך להכין את שלך לקריאה ראשונה.

ארבל אסטראחן: לא יאפשרו לך לראות משהו שעבר בקריאה ראשונה ואז תביא את הצעת החוק שלך ותבקש למזג.

ארבל אסטראחן: רק אם שלך עברה קודם.

רשף חן: אז ידונו בהצעה שעברה בקריאה ראשונה ובזו שעברה בקריאה טרומית.

ארבל אסטראחן: ויכול להיות שהראשונה תהיה כבר לקריאה שנייה ושלישית.

רשף חן: ואז ימשיכו לדון בהצעה לקריאה טרומית?

ארבל אסטראחן: לא, אין כבר מה לדון בה.

רשף חן: אז זה מגוחך, או שלא יעבירו לו או שידונו בשניהם ביחד, הגיוני לא להעביר לו, שהממשלה תתנגד ותגיד שכבר יש הצעה כזו, הגיוני שהכנסת תתנגד ותגיד שהוא רודף אחרי הצעת חוק, אבל העבירו לו את זה כבר.

רשף חן: אם היה רוב במליאה להעביר את זה וזה אותו נושא ואותו עניין, צריך לדון בזה ביחד.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: את צריכה לכתוב בעניין של הגשת הצעות חוק לקריאה טרומית לא תונח הצעת חוק שהצעת חוק ממשלתית עברה קריאה ראשונה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: תאסרי את זה במפורש בשלב המוקדם יותר.

רשף חן: אתם מתעלמים מהמציאות של החיים.

ירדנה מלר: אם הממשלה "תקעה" הצעת חוק בזה שהיא אמרה שהיא תעשה והיא לא רוצה לעשות ואתה אומר שתכריח אותם לדון בזה, ככה אתה חוסם אותו.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם היא עברה קריאה ראשונה ממשלתית אי אפשר לחבר אליה הצעת חוק פרטית.

ארבל אסטרחן: הרעיון הוא שהוא לא יראה שעבר משהו בראשונה ואז ירוץ ויעביר את שלו בטרומית.

ארבל אסטרחן: אתה חוסך את הצורך בלעבור את הראשונה, עברת טרומית וישר מכינים אותך לשנייה ושלישית.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אתה שומע בימי רביעי במליאה שעולה השר ואומר, אנחנו לא מתנגדים, אפשר להעביר בהסכמת המציע שימתין להצעת החוק הממשלתית שתבוא.

ארבל אסטרחן: יש כאן שני דברים, אחד מוצע שלא יהיה אישור ועדת הכנסת למיזוג הזה.

ארבל אסטרחן: ומה קורה עם זה שהעביר את ההצעה לקריאה ראשונה וחוזר בו.

ארבל אסטרחן: זו שעברה רק טרומית, באיזה שלב רואים אותה כאילו היא עברה טרומית או כאילו עברה קריאה ראשונה?

רשף חן: עדין צריך להעביר אותה קריאה ראשונה.

ארבל אסטרחן: סעיף זה זהה לנוסח הקיים, מדובר כל הפרוצדורות.

ארבל אסטרחן: הדבר היחידי ששיניתי, אם ההצעה היא מעל חמישה מיליון.

ארבל אסטרחן: חמישה מיליון כבר לא קיים כי חוק היסוד מצמיד את זה למדד אז כתבתי, הסכום הקבוע בחוק היסוד.

ארבל אסטרחן: יש בעיה ב(ז) מי יכול להודיע?

ארבל אסטרחן: עשינו סעיף לעניין פרק הצעות חוק ממשלתיות, כתבנו שם ראש הממשלה, השר שזה בעניינו, השר המקשר, אותו דבר?

רשף חן: הייתי עושה את זה כהוראה כללית.

רשף חן: אפשר להכניס גם את סדר ההודעות של הצעות חוק פרטיות.

רשף חן: בהתחלה יהיה קטע של מסירת הודעות, הודעות מטעם הממשלה ימסרו לפי הסדר שעשינו, הודעות מצד מציע הצעת חוק פרטית ימסרו לפי סדר המציג.

ארבל אסטרחן: זאת אומרת שלא צריך פטור כשזו הצעה פרטית.

ארבל אסטרחן: הם הציעו שזה יהיה למחרת כדי שבכל זאת יהיה יום אחד של הנחה.

ארבל אסטרחן: היום כשזו הצעה פרטית אין חובת המתנה אפשר באותו יום להצביע וזה שונה ממשלתית שצריך יומיים, כי אומרים שזה היה מונח לפני הפטורים.

רשף חן: תשאירי את זה כך.

ארבל אסטרחן: פה נאמר אותו דבר, או בנוסח שהציעה הוועדה בהסכמת המציע.

רשף חן: כן.

רשף חן: בנוסח שהצביעו עליו.

ארבל אסטרחן: היה דיון והציעו להסיר את זה, זה עלה למליאה והמליאה דחתה.

ארבל אסטרחן: על איזה נוסח תהיה הקריאה הראשונה?

ארבל אסטרחן: לפי מה שכתוב היום את מה שגדעון סער הציע לטרומית צריך עכשיו לפרסם בכחול.

רשף חן: דחתה הכנסת את ההצעה, תתקיים הקריאה הראשונה בהצעת החוק כפי שהגיש אותה חבר הכנסת המציע, מתי?

ארבל אסטראחן: בטרומית.

ארבל אסטראחן: עלה יו"ר הוועדה ואמר שוועדת הכנסת מציעה להסיר, דחו את זה - - -

רשף חן: אם דחו את זה, זה לא חוזר לוועדה?

ארבל אסטרחן: הוועדה יכולה להגיד שזה ייעשה בנוסח אחר.

ארבל אסטרחן: מאז שונה החוק.

ארבל אסטרחן: כי היום, את ההצעה של גדעון סער אני לא יכולה להביא, היא בכלל לא מתאימה לסעיפים שבחוק, מאז שונה החוק.

ארבל אסטרחן: היא חייבת להביא משהו לקריאה ראשונה.

רשף חן: הוועדה מעלה לקריאה ראשונה?

רשף חן: היא יכולה לא להעלות את זה?

רשף חן: לתקוע את זה בוועדה?

רשף חן: צריך לפרסם ולהעמיד להצבעה זה עניין טכני לחלוטין.

רשף חן: אם הנוסח לא רלוונטי, החיים קשים, נתקן את זה בקריאה שנייה ושלישית.

רשף חן: זו דוגמא מובהקת שמאפשרת לתקוע את זה לנצח וזו ועדה שאת יודעת שלא רוצה והיא בטוח תתקע את זה.

ארבל אסטרחן: נשאיר את זה כמו שזה.

רשף חן: היא יכולה גם להמליץ להסיר אחרי דיון, לכן את יכולה לרשום, או בהסכמת חברי הכנסת בנוסח עליו הצביעה הוועדה, היא הכינה נוסח ואמרה מי בעד ומי נגד ויצא נגד.

ארבל אסטרחן: במצב כזה היועץ המשפטי יכול להגיד תדעו לכם שאם זה ייפול נצטרך להגיע להסכם עוד לפני הראשונה , צריך לתקן את זה לכחול, זה הולך ישר למליאה אבל אם היא הכינה נוסח לא יהיה עוד דיון.

ארבל אסטרחן: ועדת יצחק לוי הציעה להגביל את הזמן ל- 15 דקות.

ארבל אסטרחן: האם בפועל יש הגבלה לקריאה ראשונה?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כדאי לקבוע גם להצעת חוק ממשלתית וגם לפרטית.

ארבל אסטראחן: על ממשלתית דברנו ואמרנו שלא.

ארבל אסטראחן: השאלה אם כשחבר כנסת מציג הצעת חוק פרטית רוצים להגביל את הזמן.

רשף חן: יו"ר הכנסת רשאי להגביל את הזמן ובתנאי שהזמן לא יפחת מ- 15 דקות.

ארבל אסטרחן: השאלה איך יופיעו השמות, עברו לוועדה כמה הצעות באותו נושא, ברור שייתכן בכחול נוסח אחד, וראיתי כבר כמה ועדות שהכינו כמה כחולים זהים זה לזה.

ארבל אסטרחן: מה יהיה סדר השמות, ועל זה תמיד יש מריבה.

ארבל אסטרחן: אם זה נדון בדיון מוקדם במועדים שונים, זה יהיה לפי מועדי הדיון.

ארבל אסטרחן: אם זה נדון באותו יום, זה יהיה לפי סדר ההגשה.

ארבל אסטרחן: בעבר היו הצעות שאמרו שאם יש כמה הצעות אז קודם יהיו היוזמים של ההצעות השונות ואז המצטרפים.

ארבל אסטרחן: כי היום אלה יוזמים ומצטרפים של הצעה ראשונה, יוזמים ומצטרפים של הצעה שנייה וכו'.

רשף חן: זה רעיון טוב, בעיקר עכשיו כשהגדרנו יוזמים.

ארבל אסטראחן: בפועל זה היה גם קודם.

ארבל אסטראחן: בעמוד 124 כתוב, בשעה שמחזירה ועדה לכנסת הצעות חוק בנושא אחד ולא ייחדה אותן, אפשר להציע לכנסת להחזיר לוועדה את הצעות החוק הללו כדי שתוגשנה בנוסח אחד.

רשף חן: בסדר גמור.

ארבל אסטראחן: אם למשל הגיעו לוועדה שלוש הצעות חוק שתהיה ועדה ציבורית להסרת חסינות, ועדת הכנסת יכולה להגיש בכחול הצעה אחת או להגיש שלושה כחולים.

ארבל אסטראחן: הכוכבית אומרת שאם היא הגישה שלושה כחולים, חבר כנסת יכול להציע הצעה לסדר היום שזה יחזור לוועדה שתכין כחול אחד.

רשף חן: אני כחבר כנסת שאומר שמה שעושים פה זה מעשה נבלה, רוצים להעביר את ההצעה של פלוני ואת שתי הצעות החוק של אלמוני ושלמוני לא להעביר, זה לא לראוי ואני רוצה או שיחזירו את כולם או שיסירו את כולם.

ארבל אסטרחן: במקום "אחד המציעים..." נכתוב, "המציע".

ארבל אסטרחן: זה מתייחס למצב שבו כמה הצעות מוזגו לאחד וזה אותו דבר.

ארבל אסטרחן: גם כאן יש את עניין הזמן, לא יעלה על חמש דקות.

רשף חן: צריך לרשום לא יפחת מחמש דקות.

ארבל אסטרחן: כאן יש הבדל שבקריאה השנייה, היות וזה פרטי, מיד אחרי הצגת ההצעה ניתנת רשות דיבור של שלוש דקות לחבר הכנסת שהציע את החוק, אם היו כמה מציעים, לחבר הכנסת שעליו הסכימו.

רשף חן: זה לא לחבר הכנסת שהציע את החוק אלא לחבר הכנסת המציע, בכמה מציעים כבר טיפלנו.

ארבל אסטראחן: ואם אלה כמה הצעות שמוזגו?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הבעיה שלי היא שלא נוהגים לפי הסייג הזה, מה שקורה הוא שבמקום לתת את האופציה בקריאה שנייה למציע כעת, אחרי שהיו"ר גמר והציעו, מגיעים לברכות.

ארבל אסטראחן: אז זה יותר נכון שיהיה סעיף כזה, היות ומי שמציג את זה בקריאה שנייה זה יו"ר הוועדה.

רשף חן: אפשר להוסיף, ואולם, המציע רשאי לוותר על זכות הדיבור ולשאת דברים לאחר אישור החוק בקריאה שלישית, הוא יכול או זה או זה, הוא לא יכול לקבל את שניהם.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: בעת הדיון בקריאה השנייה, או אחרי שהחוק התקבל.

ארבל אסטרחן: אם אלה כמה הצעות שאוחדו ואנחנו כן רוצים לתת לכל אחד.

רשף חן: לחבר הכנסת המציע או לכל אחד מחברי הכנסת המציעים במקרה של יותר מהצעה אחת שאוחדה.

רשף חן: מיד לאחר הצגת ההצעה או לאחר קבלת החוק לקריאה שלישית.

רשף חן: השאלה אם זה "או" או "נקודה פסיק", אתה יכול לוותר על ה"לנמק" ו"להודות", להודות קיים גם בפועל.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא נכון כי זה עושה זילות למצב האמיתי שבו יש חוק מאד מסובך מורכב עם צוות שהזיע עליו, מול חוק הזוי של סעיף וחצי והוא נותן קרדיטים מכאן ועד הודעה חדשה על עבודה שלא נעשתה.

ירדנה מלר: בקריאה שנייה יו"ר הוועדה הציג ונתן את ההרצאה ודיבר, בעצם היוזם זה חבר הכנסת, תן לו את הצ'אנס.

ארבל אסטרחן: יש עוד הבדל, החליטה ועדת הכנסת להעביר הצעת חוק לוועדה, הכוונה היא בטח אחרי הקריאה הראשונה, צריך להפוך את הסדר.

ארבל אסטרחן: בפועל זה לא מה שקורה, אם חבר כנסת רוצה שזה ילך לוועדה אחרת, פשוט במליאה הוא צועק לוועדה אחרת.

רשף חן: על הוועדות מחליטים בטרומית לא בראשונה.

ארבל אסטרחן: גם בראשונה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: במקרה הזה אנחנו מנחים את יו"ר הישיבה לפי התקנון.

רשף חן: זה לא נורא אם הוא פונה לוועדת הכנסת באמצעות המליאה, זה כל העניין.

ארבל אסטרחן: אז אנחנו משאירים את הנוסח הקיים, מאפשרים לו לפנות לוועדת הכנסת עוד לפני שזה עולה לסדר היום.

ארבל אסטרחן: להגיד שהוא רוצה שיודיעו למליאה שאחרי הראשונה זה לא יחזור לוועדת הזו אלא לשנייה.

ארבל אסטרחן: מי מודיע על זה בכנסת?

רשף חן: זה כבר הלך לוועדה.

ארבל אסטרחן: חבר כנסת שנפטר רואים אותו כאילו חזר בו.

ארבל אסטרחן: סעיף א' מדבר על העיקרון- חזר בו, יודיע בהודעה ליו"ר הכנסת, ואם עברה ההצעה לוועדה, בהודעה ליו"ר הוועדה.

ארבל אסטרחן: עד מתי חבר כנסת רשאי לחזור בו מהצעתו?

ארבל אסטרחן: צריכים להגיד מי עכשיו בעל ההצעה.

רשף חן: המציע הבא אחריו ייחשב כמציע.

רשף חן: הוא המציע יש לו את הסמכות לחזור בו מהצעת החוק.

רשף חן: את רוצה לתת זכויות ליוזמים אין בעיה, אבל לא לכל המציעים כי זה מגוחך.

רשף חן: אם יזמתי חוק החתמתי עליו עשרים אנשים והחלטתי לחזור בי, הם ימשיכו אותו?

ארבל אסטראחן: הם נשארים, הם גם רצו את זה אחרת הם היו כותבים את זה מחדש בעצמם, היות ואתה עשית את זה הם צרפו את השם שלהם לשלך.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני חושב שצריך להפריד בין יוזמים לבין אלה שהצטרפו, זה לא אותו דבר.

רשף חן: חזר בו המציע מהצעת החוק והיה המציע היחיד, היו כמה יוזמים להצעת החוק והוא היה היוזם היחיד לא המציע היחיד.

רשף חן: היו כמה יוזמים להצעת החוק, יימחק שמו של היוזם שחזר בו מרשימת מציעי הצעת החוק.

רשף חן: לגבי כמה מציעים, חזר בו המציע מהצעת החוק והיה המציע היחיד, יודיע יו"ר הוועדה.

רשף חן: ..

רשף חן: פה צריך להיות, אלא אם הודיע היוזם על הסכמתו כי מציע אחר.

רשף חן: ..

רשף חן: הוא יכול להעביר את זה למישהו אחר, אי אפשר לכפות עליו.

רשף חן: היו מלבד היוזם מציעים נוספים, רשאי היוזם להסכים כי אחד או יותר מהם יבוא במקומו כיוזם או מציע.

רשף חן: אם היו כמה יוזמים אז רק השם שלו יורד.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה לא הגיוני.

ירדנה מלר: מתי זה יכול לקרות?

רשף חן: למשל חבר כנסת שנפטר.

ירדנה מלר: חבר כנסת נפטר נחשב כאילו הוא חזר בו, אתה לא יכול להמשיך את ההצעה שלו.

רשף חן: איפה ההסדר לגבי מי שמונה כשר?

ארבל אסטרחן: עמוד 126 , 142 הקיים, חבר כנסת שמונה כסגן כשר או סגן שר, יחולו על הצעותיו הוראות 142 כאילו חזר בו.

רשף חן: אנחנו צריכים להתייחס עכשיו לכל מצב שהראשון נמחק, מה ההבחנה שצריכה להיות.

רשף חן: הראשון תמיד יהיה היוזם ותמיד יהיה המציע כי אמרנו שאם הם לא הודיעו אחרת רואים את הראשון כיוזם.

רשף חן: אם יש לי מציע ויוזם אחד והוא נמחק מאחת הסיבות הקיימות, ההצעה מתה אלא אם הוא הודיע כי מציע אחר יבוא במקומו כיוזם.

רשף חן: זה יכול לקרות כשהוא חוזר בו זה יכול לקרות כשהוא מתמנה לשר וזה יכול לקרות שהוא מת רק אם הוא עושה את זה בצוואה מה שסביר להניח שיקרה.

רשף חן: אם יש יותר מיוזם אחד יבוא היוזם הבא בתור.

רשף חן: ההסדר הזה צריך לחול על כל שלושת המצבים.

רשף חן: זה צריך להיות אם חזר בו המציע מהצעת החוק, או נפטר או הפך לשר, זה יחול על זה.

ארבל אסטראחן: את הנפטר בכל זאת נעשה בסעיף נפרד.

רשף חן: נפטר או הפך להיות בלתי כשיר מכל סיבה אחרת, חדל להיות חבר כנסת, הושעה חברותו מהכנסת, יש הרבה סיבות.

ארבל אסטרחן: אם הוא חדל להיות חבר כנסת השם שלו לא קיים יותר.

ארבל אסטרחן: אני רואה שאת 142 א' ו- ב' לא הכנסתי משום מה.

רשף חן: לצערי לא הצלחנו להגיע לסוף, ננסה לקבוע לשבוע הבא ביום רביעי ב- 14:00 תודה לכם, הישיבה נעולה.