ועדת המשנה לתיקון התקנון, כנסת 16, פרוטוקול מספר 14, 2004-12-07 11:30

רשף חן: בוקר טוב, נמשיך מהמקום שהפסקנו בפעם שעברה.

ארבל אסטרחן: שלושת העמודים הראשונים הם מהישיבה הקודמת, דברנו על סימן א', איך מקימים ועדת חקירה פרלמנטארית, ובזה מסתיים התקנון.

אנה שניידר: לא נאמר בתקנון איך מסתיימת כהונתה, וגם לא נאמר מה הכנסת עושה עם המסקנות, כמו למשל לגבי מסקנות של הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כתוב שמניחים על שולחן הכנסת מתקיים דיון והכנסת מאמצת או לא מאמצת.

אנה שניידר: לגבי תקנון של ועדת חקירה פרלמנטארית לא נאמר שום דבר.

אנה שניידר: אנחנו עומדים בפתח של מסקנות ועדת חקירה פרלמנטארית של חברת הכנסת קולט אביטל בנושא איתור והשבת נכסי קורבנות השואה, זו ועדה מאד כבדה מבחינת המסקנות שלה, ואמרתי, בלי להתאמץ יותר מידי שגם כאן יצטרכו לפעול לפי הפרוצדורה הזו, זאת אומרת שהמסקנות יונחו על שולחן הכנסת והכנסת תצביע על המסקנות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: כמו בהצעות סיכום של סיעות, בתום דיון על ממצאי החקירה הפרלמנטארית.

רשף חן: מה היה עד עכשיו, היו ועדות חקירה שהסתיימו?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה היה מונח כמסקנות ועדה, אין לנו שום דבר דומה לוועדה של קולט אביטל, מבחינת המעשיות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: קח את הוועדה הבודקת אלימות בספורט, אני מניח שיהיו שם מסקנות כמו בוועדות רגילות.

רשף חן: מה אומר סעיף 22 לחוק יסוד הכנסת?

אנה שניידר: יש ועדת חקירה שהכנסת קובעת את סמכויותיה והרכבה לפי הרכב סיעתי, וזהו.

רשף חן: הכנסת תמנה ועדת חקירה כדי לחקור דברים שהכנסת קבעה, סמכויותיה ותפקידיה של ועדת החקירה ייקבעו על ידי הכנסת.

רשף חן: ..

רשף חן: נדמה לי שדי טריוויאלי שאם הכנסת מקימה ועדה כדי לחקור משהו היא צריכה לקבל ממצאים, אחרת בשביל מה היא עושה את זה?

רשף חן: נראה לי שזה פירוש משפטי ולא פוליטי, נראה מה ההשלמה של זה, דנו כבר בהצעה להקים ועדת חקירה.

אריה האן: יש שינויים בשלושת העמודים הראשונים?

ארבל אסטרחן: יש שינוי אחד בעמוד 68, שאם החליטו להסיר, לא יתקיים דיון מוקדם ששה חודשים.

ארבל אסטרחן: עכשיו זו מעין הצעה ראשונית שתבוא לוועדה לדיון.

רשף חן: זו המלצה המקצועית שלכם.

רשף חן: בוועדת חקירה פרלמנטארית יהיו כל הסמכויות הנתונות לוועדה קבועה של הכנסת ויחולו עליה הוראות התקנות החלות על ועדה קבועה.

רשף חן: זה לא קיים כרגע בתקנות?

ארבל אסטרחן: אין כלום.

רשף חן: יש משהו כיום לגבי תקופת כהונה של ועדת חקירה פרלמנטארית?

אנה שניידר: היא נקבעת על ידי הכנסת, בהחלטת ההקמה הכנסת מתייחס וקובעת את התקופה.

רשף חן: זה כתוב באיזשהו מקום שהיא חייבת לקבוע לה תקופה?

רשף חן: אני חושב שצריך להוסיף גם המועד להגשת מסקנותיה.

אנה שניידר: אי אפשר, כי לא תמיד יודעים אם היא יכולה לעמוד במועדים האלה, מספיק משך תקופת כהונתה.

אריה האן: מה סיכמנו לגבי תקופת הכהונה?

אריה האן: רשף חן: מה שהיה, כרגע אין, הכנסת קובעת אבל זה לא כתוב בתקנון שצריך.

אנה שניידר: לפעמים היא לא קובעת ואז זה ברור שזה למשך תקופת כהונתה של הכנסת.

ארבל אסטרחן: כתוב שכשהכנסת סיימה, ברור שהיא לא עוברת מכנסת לכנסת.

רשף חן: צריך שהכנסת תדע שתמיד שכשקובעים ועדה קובעים לה גם תקופה, שיתייחסו לעניין הזה.

אנה שניידר: ואחר כך אם צריך אז מאריכים, זו החלטה נוספת.

רשף חן: אז הוספנו ב- 138(ג) את סמכויותיה תפקידיה ותקופת כהונתה של הוועדה, זו לדעתי תוספת של יישום מצב קיים.

רשף חן: אני רוצה להיות מסוגל להגיד לוועדה שזה מה שיש לנו, אין שום שינוי, מה שבשחור זה מה שהיה, כולל העלאה מלמטה, אם הוספנו משהו הוא יהיה בסגול, וירוק זה משהו שצריך לחשוב עליו.

רשף חן: ב- 143 ב', אני לא יודע אם זה צריך להיות ב- ב' או בסעיף נפרד אבל צריך להיות סעיף שאומר שהוועדה רשאית לבקש, ממי?

רשף חן: מוועדת הכנסת?

רשף חן: מהכנסת כולה?

ארבל אסטרחן: מהכנסת, אבל אולי דרך ועדת הכנסת.

רשף חן: ואם ועדת הכנסת לא מסכימה?

אריה האן: פונה ליושב ראש הכנסת כי מישהו צריך לעשות את התהליך.

אריה האן: אין פניה ישירה למליאה.

רשף חן: אני לא מדבר על הצעד הטכני, אלא בפני מי מעלים את זה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אפשר ללכת על אותו שיקול דעת שהיה לגבי עצם הקמת הוועדה, מה שהיה בוועדה היו מצביעים בעד, מיד מוקמת ועדת חקירה, ואמרו בואו נעשה שיקול דעת רציני אם צריך או לא צריך ועדת חקירה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אותו דבר לגבי הפניה, יבוא ראש הוועדה, אנחנו לא חושדים בכשרים, אני יושב ראש ועדה אני אאריך את זה בעוד שנה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אז אומרים שיהיה אותו שיקול דעת, נביא את זה לוועדת הכנסת ושיבוא וינמק למה הוא רוצה להאריך.

רשף חן: כרגע מביאים את זה לוועדת הכנסת לא על עצם ההקמה על אופן הקמה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ועדת הכנסת מקבלת החלטה אם כן או לא ועדת חקירה, היא מביאה את ההצעה למליאה האם להקים ועדת חקירה פרלמנטארית.

רשף חן: אתם צודקים, אני מקבל את זה.

אנה שניידר: ב- 138א' בעמוד 68

רשף חן: נכתוב שוועדת הכנסת רשאית לפי בקשת ועדת החקירה להמליץ לכנסת להאריך את תקופת הכהונה לתקופה שתיקבע.

רשף חן: לגבי סיום כהנה של ועדת חקירה פרלמנטארית, 144.

רשף חן: (א) ועדת חקירה פרלמנטארית תחדל לכהן בהתקיים אחד מאלה: הכנסת סיימה את תקופת כהונתה.

רשף חן: יושב ראש ועדת החקירה הפרלמנטארית הודיע לכנסת כי הוועדה סיימה את תפקידה.

רשף חן: הסתיימה התקופה שקבעה הכנסת לכהונתה של ועדת החקירה הפרלמנטארית.

רשף חן: החליטה הכנסת לפי הצעת יושב ראש הכנסת, ועדת החקירה הפרלמנטארית או ועדת הכנסת על סיום כהונתה של ועדת החקירה הפרלמנטארית ובמועד שתיקבע.

רשף חן: השאלה אם ב-(2) לא צריך להיות , "והניח את המסקנות"?

ארבל אסטרחן: צריך להפריד.

רשף חן: זו שאלה, ברגע שהחלטת וקבעת מועד אתה יכול להגיד שאתה מתחרט ושלושה חודשים?

רשף חן: זה לא אמור להיות כך.

רשף חן: החלטנו ונתנו להם ששה חודשים, אז צריך לתת להם ששה חודשים.

ארבל אסטרחן: זה מה שנעשה בכנסת הזו לגבי כל הוועדות, זה מה שהיושב ראש הכנסת הציע והכנסת החליטה שעד 31 בדצמבר הם מסיימות.

רשף חן: כולם זה אחרי המועד שנקבע להם.

רשף חן: לכולם היה מועד של ששה חודשים שעבר מזמן והן פשוט ממשיכות להתקיים, וכן מאריכים להם לא מאריכים להם.

אנה שניידר: למשל הוועדה של חברת הכנסת קולט אביטל, היא קיימת משנת 2000.

אנה שניידר: הקימו אותה מחדש בכנסת ה- 16 לשנה, הסתיימה השנה, הכנסת קבלה החלטה להאריך את התקופה עד סוף דצמבר 2004.

ארבל אסטרחן: לוועדת החקירה של האלימות בספורט אני לא זוכרת שהייתה להם תקופה מלכתחילה.

אריה האן: הייתה ואחר כך האריכו אותה.

רשף חן: בכל מקרה על פי התקנון הזה תמיד הייתה תקופה.

ארבל אסטרחן: תקופה יכולה להיות גם לכהונתה של הכנסת.

אריה האן: אתה יכול לקבוע תקופה ויתברר שקבעת תקופה ארוכה מידי.

ארבל אסטרחן: אם רוצים שתהיה אפשרות לקצר, צריך לכתוב את זה.

רשף חן: בואו נעזוב רגע את הניסוח ונשאל את עצמנו מתי אנחנו רוצים שזה יסתיים, הראשון הוא כשהיא סיימה את העבודה והניחה את המסקנות.

רשף חן: בניסוח שאת כתבת, יושב ראש הוועדה, אם המסקנות לא מוצאו חן בעיניו יכול לבטל את הוועדה הזו, הוא פשוט פונה ומבטל את הוועדה.

רשף חן: היא יכולה לבקש ההארכה אבל הכלל הוא, הנורמה היא שקובעים מועד ובמועד הזה מניחים את המסקנות.

ארבל אסטרחן: במועד הזה היא מסיימת את הכהונה.

ארבל אסטרחן: לדעתי לא צריך לערבב.

רשף חן: קבענו לה מועד של שנה, עברו שמונה חודשים, יש לה מסקנות והיא מניחה אותן על שולחן הכנסת, סיימה את עבודתה.

רשף חן: הנורמה היא שלא מחכים עד היום האחרון.

ארבל אסטרחן: למשל הייתה ועדת חקירה לאסון המכבייה, הם דנו, היה משפט, המשפט הסתיים וקבע כך וכך, הם החליטו שסיימו את תפקידם ולא הגישו דוח.

רשף חן: המקרה הרגיל הוא שוועדה סיימה את עבודתה ומגישה דוח.

רשף חן: במקרה הזה הדוח שלהם הוא שאין מסקנות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הייתה ועדת חקירה לעניין המחסור במשק המים של דוד מגן, אם היא הגישה את המסקנות שלה על שולחן הכנסת היא סיימה את עבודתה.

רשף חן: זה מקרה מיוחד, אבל המקרה הראשון הוא שהניחה את מסקנותיה על שולחן הכנסת.

רשף חן: המקרה השני הוא שהוועדה ביקשה להפסיק את עבודתה.

רשף חן: הוועדה ולא יושב ראש הוועדה.

רשף חן: הוועדה ברוב דעות הגיעה למסקנה שהם רוצים להפסיק, אז זה מובא בפני ועדת הכנסת ומליאת הכנסת.

רשף חן: נעשה את זה אחרת, המקרה הראשון הוא שהכנסת סיימה את תקופת כהונתה.

רשף חן: מקרה שני, הוועדה הניחה את מסקנותיה על שולחן הכנסת כאמור בסעיף 145.

רשף חן: מקרה שלישי, הוועדה ביקשה להפסיק את עבודתה.

אנה שניידר: הודיעה, היא לא צריכה לבקש.

רשף חן: אבל צריך אישור של ועדת הכנסת ושל המליאה.

אנה שניידר: נראה לך הגיוני שיבואו לוועדה ויגידו, דווקא תמשיכו.

רשף חן: אפשר להחליף את האנשים.

רשף חן: הכנסת היא זו שמינתה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הם יכולים פשוט לא להתכנס

רשף חן: הכל יכול להיות אבל אתם לא חושבים שצריכים החלטה של הכנסת?

אנה שניידר: אני חושבת שמספיק הודעה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יכול להיות שגם החלטה כזו של הוועדה שהם רוצים להפסיק, נניח שהם מתחילים לחקור ומתברר שאין מה לחקור אז יניחו כעין מסקנות, הגענו למסקנה שלא צריך יותר.

רשף חן: אפשר לכתוב במקרה השלישי, הוועדה החליטה להפסיק את עבודתה והכנסת אישרה את הבקשה.

אריה האן: תמיד זה באישור הכנסת

רשף חן: הכנסת היא זו שהסמיכה אותה, הכנסת צריכה לאשר את זה.

רשף חן: "יושב ראש ועדת החקירה הפרלמנטארית הודיע לכנסת כי הוועדה החליטה להפסיק את עבודתה והכנסת אישרה את ההודעה".

אנה שניידר: אישרה הודעה זו כבר החלטה של הכנסת.

ארבל אסטרחן: אתה לא רוצה שתהיה אפשרות ליושב ראש ועדת החקירה להודיע.

רשף חן: אני לא רוצה לפי הצעת יושב ראש הכנסת.

רשף חן: סעיף (4) הוא בסדר רק בלי "יושב ראש הכנסת", "החליטה הכנסת לפי הצעת ועדת החקירה הפרלמנטארית על סיום כהונתה של ועדת חקירה פרלמנטארית".

אנה שניידר: בלי "ועדת הכנסת".

אריה האן: למה בלי "יושב ראש הכנסת"?

אריה האן: יש סיבה להכנסת הסעיף הזה.

אנה שניידר: הכנסנו את זה בגלל מצב שהיה נתון עכשיו.

אריה האן: איך שלא יהיה הסמכות היא של הכנסת.

אריה האן: על זה אין ויכוח.

אריה האן: הייתה לפחות ועדה אחת שאני מכיר שלא רצתה לסיים, היא כל פעם ביקשה להאריך.

רשף חן: אז השלב להגיד לה לא הוא כשהיא מבקשת להאריך.

אריה האן: למשל יש ועדת חקירה לפשיעה בקרב הנוער, תמיד תהיה פשיעה בקרב הנוער, אבל הקימו את ועדת החקירה לנושאים מאד ספציפיים.

רשף חן: אז התשובה היא לא.

רשף חן: הכנסת, על פי התקנון החדש, אף עם לא תקים ועדה סתם בלי מועד.

רשף חן: ישאלו אתם צריכים חצי שנה, שנה ואת הזמן הזה יש להם ויושב ראש הכנסת לא יכול להגיד עכשיו התחרטתי, הכנסת החליטה, לא יושב ראש הכנסת הקים את הוועדה.

אריה האן: איך שלא יהיה הכנסת מחליטה, וזה ככלל.

רשף חן: אני גם לא חושב שיושב ראש הכנסת צריך להיות זה שמציע.

אנה שניידר: נסת

אנה שניידר: פק רק בהצעת ועדת החקירה עצמה על סיום כהונתה.

ארבל אסטרחן: האם פה אתה רוצה להכניס את עניין הדוח?

רשף חן: לא, על זה אני רוצה סעיף נפרד.

אריה האן: הסעיף הזה של זמן קצוב צריך להיות סעיף חד משמעי.

ארבל אסטרחן: אז יהיה כך, היא תסיים אם: אם הכנסת סיימה את תקופת כהונתה יהיה מה שהיום (3), הסתיימה תקופה שקבעה הכנסת.

ארבל אסטרחן: .. יהיה מה שאמרתם קודם, שוועדת החקירה הגיעה לכנסת והניחה את מסקנותיה על שולחן הכנסת כאמור בסעיף 145.

ארבל אסטרחן: החליטה הכנסת לפי הצעת ועדת החקירה הפרלמנטארית על סיום כהונת ועדת החקירה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם בשנה האחרונה בחייה של הכנסת ועדת חקירה פרלמנטארית, אתה קובע לה את השנה ומתברר שהנושא חשוב מאד.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מתכנסת הכנסת מחדש הנושא עדיין נושא חשוב.

רשף חן: אז מקימים ועדת חקירה מחדש כי החברים שונים, הכנסת משתנה.

רשף חן: אתה מדבר על זהות פרסונלית של חברי הוועדה.

רשף חן: החוק ממשיך, הנושא יכול להמשיך אבל את זהות חברי הוועדה צריך לשנות.

רשף חן: בחוק, זהות חברי הוועדה הוא לא נושא ההחלטה.

ארבל אסטרחן: ההבדל בין 3 ל- 4 הוא שאם היא לא מניחה מסקנות, אז היא מודיעה לכנסת והכנסת צריכה לאשר לה, ואם היא מניחה מסקנות זה מספיק ולא צריך את האישור של הכנסת.

רשף חן: כי היא מלאה את התפקיד שלה, ואם היא רוצה לפסיק למלא את התפקיד שלה זה דבר אחר.

רשף חן: 145.

רשף חן: דין וחשבון "עם סיום כהונתה של ועדת החקירה הפרלמנטארית, תניח הוועדה על שולחן הכנסת דוח המפרט את פעולותיה ומסקנותיה.

רשף חן: יושב ראש הכנסת יחליט אם לקיים בכנסת דיון בדוח הוועדה".

רשף חן: זה לא כל סיום כי אמרו שיש כל מיני וריאציות של סיום.

ארבל אסטרחן: גם אם נגמרת התקופה שלה.

רשף חן: אם נגמרת התקופה היא צריכה להניח דוח?

רשף חן: אין לה דוח היא עדין לא סיימה את עבודתה.

רשף חן: אני חושב שזה צריך להיות גם סיום כהונתה של ועדת חקירה פרלמנטארית כאמור בסעיף 144(3).

אנה שניידר: ועדת החקירה הפרלמנטארית רשאית להניח.

רשף חן: כתוב דוח המפרט את פעולותיה ומסקנותיה.

רשף חן: אם היא לא סיימה?

ארבל אסטרחן: שתכתוב מה היא עשתה עד עכשיו מה היא למדה?

רשף חן: עד היום הוועדות בסוף הכנסת היו מניחים דוח של מה הם עשו עד עכשיו?

אנה שניידר: חלק לא כולן.

רשף חן: אני חושב שזה לא נכון, כי אם היא לא סיימה את העבודה שלה אז היא לא סיימה את העבודה שלה, זו עובדה, אפשר לבדוק את זה לשאול ולברר ולמסור הודעה.

ארבל אסטרחן: בכל מקרה זו אף פעם לא ועדה שיש לה סמכויות אופרטיביות

רשף חן: יש לה סמכות מאד אופרטיבית לחקור ולהניח מסקנות, זו המטרה שלה.

ארבל אסטרחן: אז היא יכול להגיד שבינתיים למדנו את הנושאים האלה והאלה.

רשף חן: מה הטעם לזה?

ארבל אסטרחן: אז צריך להגיד שהיא רשאית, לעשות את זה כרשות.

רשף חן: היא חייבת.

רשף חן: כשהיא מסיימת את העבודה שלה, וזה לא נקטע מאיזה שהיא סיבה, אלא היא גומרת בתוך תקופת העבודה שלה מסיימת באופן תקין לגמרי, היא חייבת להניח דוח ואנחנו עוסקים בשאלה איזה דוח.

רשף חן: אפשר לכתוב שבתוך תקופת עבודתה עד לסיום כהונתה רשאית הוועדה להניח דוח, היא חייבת להניח לא רשאית.

ארבל אסטרחן: אם קבעו לה עד דצמבר באיזושהי שנה אז אתה כן רוצה דוח.

ארבל אסטרחן: אבל אם נגמרה הכנסת אתה לא רוצה דוח?

רשף חן: שכנעת אותי.

רשף חן: היא צריכה להניח דוח בכל מקרה.

רשף חן: מתי זה "עם סיום"?

רשף חן: הרי היא מסיימת כשהכנסת סיימה את עבודתה.

ארבל אסטרחן: תמיד יש פגרה שלושה חודשים קודם.

רשף חן: חודש לפני סיום המועד.

רשף חן: אנה שניידר: למה אנחנו צריכים לכתוב בכלל, אפשר להגיד, ועדת חקירה פרלמנטארית תניח על שולחן הכנסת דוח המפרט את פעולותיה ומסקנותיה, לא אכפת לנו מתי, במהלך תקופת קיומה.

רשף חן: והיא רשאית להניח גם דוחות ביניים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם יצאת לבחירות, ועדת חקירה עובדת, יש פגרה, ועדת החקירה ממשיכה לעבוד.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מתכנסת כנסת חדשה, יש כבר מסקנות מוכנות - - -

רשף חן: תניח אותם יום לפני הבחירות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אני מכיר מצב אחד שבו בישיבה הראשונה של הכנסת העוקבת הונחו על השולחן מסקנות ועדת חקירה בעניין תאונות דרכים.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אם סיימת, השאלה אם לזרוק או להניח.

רשף חן: אם סיימו, לא כתבנו מועד.

אריה האן: אלה דקויות.

רשף חן: התשובה היא שאם בזמן שהוועדה הזו הייתה קיימת וסוברנית היא גיבשה מסקנות והצביעה עליהם ואלה המסקנות שלה, אז השאלה מתי יונחו לא חשובה בכלל כי הם בעצם נוצרו ביום שבו היא הצביעה, היא לא יכולה להצביע לאחר שהכנסת סיימה את עבודתה כי האנשים האלה הם כבר לא חברי הכנסת הזו.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: אבל אז זה יונח על שולחן הכנסת

רשף חן: מתי זה יונח ומתי זה יפורסם זו שאלה אחרת.

אנה שניידר: לגבי ביקורת המדינה בסעיף 18, השוני הוא שיש דוח חיצוני שדנים בו.

רשף חן: זה דוח חיצוני, אפשר לאמץ את הביטוי דוח ביניים פרקים - פרקים.

אנה שניידר: דוח ביניים.

אנה שניידר: אז אנחנו אומרים "ועדת החקירה הפרלמנטארית תניח על שולחן הכנסת דוח המפרט את פעולותיה ומסקנותיה והיא רשאית להניח דוחות ביניים".

רשף חן: מה הכנסת תעשה?

רשף חן: היא תקיים דיון

אנה שניידר: ההצעה פה היא שיושב ראש הכנסת יחליט אם לקיים בכנסת דיון בדוח הוועדה, זה לא נראה לי.

רשף חן: צריך לקיים דיון.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ניקח דוגמא קיצונית ביותר, ועדת חקירה פרלמנטארית עושה את עבודתה נאמנה, יושבת שנתיים מזמינה מאות עדים, מניחה על השולחן אז יש דיון סיעתי והצעות סיכום.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הקואליציה, שמשום מה לא נראות לה המסקנות, דוחה את מסקנות ועדת החקירה

אריה האן: זה יכול להיות.

רשף חן: כן, אם התקיים דיון והם יכולים לדחות.

רשף חן: הכנסת מינתה ועדה כדי לחקור נושא היא לא יכולה לא לקיים דיון.

אנה שניידר: זה כמו הצעת חוק, ועדה מכינה הצעת חוק והכנסת יכולה לדחות.

ארבל אסטרחן: אם מתקיים דיון זה ברור שצריך להצביע על המסקנות?

רשף חן: זה דיון רגיל.

רשף חן: לא לכתוב רשאי יושב ראש הכנסת.

רשף חן: ..

רשף חן: אלא הכנסת תקיים דיון בהמלצות.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: ולא מעבירים לממשלה לביצוע כמו מסקנות רגילות.

אריה האן: מסקנות ועדה אני מניח על שולחן הכנסת ומעביר לממשלה.

רשף חן: הכנסת מעבירה לממשלה הנחיות ביצוע בדרך אחת בלבד וזו חקיקה.

רשף חן: אם המסקנות הן שצריך לחוקק חוק כזה או אחר, הכנסת יכולה לחוקק את החוק.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש מסקנות ועדה שמונחות על השולחן, יוצא שמסקנות ועדה רגילות שאולי הם יותר "חפיפיות" מוועדת חקירה עוברות לממשלה, ומסקנות ועדת חקירה שהם הרבה יותר רציניות והשקיעו מאמץ אפשר לזרוק אותם בסוף.

רשף חן: זו הערה נכונה, באיזה סעיף זה.

אריה האן: ממילא יש דיון בוועדה אחרי ההנחה של המסקנות, ההחלטה תנוסח בהתאם.

רשף חן: מסקנות הוועדה והטיפול בהם: תביא הוועדה את מסקנותיה לידיעת חברי הכנסת על ידי הנחתה על שולחן הכנסת זולת אם החליטה הוועדה, מטעמים מיוחדים שצוין בהחלטה, שלא לפרסם, הוועדה רשאית שלא לפרסם את החלטתה.

רשף חן: מסקנות של ועדה שיונחו על שולחן הכנסת יונחו באמצעות מסקנות המיעוט או חבר הוועדה אם היו כאלה.

רשף חן: בכל מקרה שאין החלטה מראש של הכנסת לקיים דיון במסקנות הוועדה רשאית הממשלה להציע לכלול דיון במסקנות הוועדה בסדר היום של הכנסת.

רשף חן: כמו כן רשאי חברי כנסת על ידי הצעה לסדר היום להציע לכלול דיון כאמור לסדר היום של הכנסת.

רשף חן: יושב ראש הכנסת יעביר את מסקנות הוועדה אל השר אשר העניין הנדון נמצא בתחום תפקידה ולא ברור מי השר.

רשף חן: תוך שלושה חודשים עם קבלת המסקנות יודיע השר בכתב ליושב ראש הכנסת על כל פעולה שפעל וההודעה תונח על שולחן הכנסת.

רשף חן: מסקנות הוועדה יצורפו לדברי הכנסת.

רשף חן: למה אנחנו לא יכולים להחיל את הסעיף הזה כמו שהוא על הוועדה, למעשה לא צריך לכתוב את זה כי זו ועדה ויש מסקנות ועדה וזה הכל.

ארבל אסטרחן: הסעיף הזה מיוחד לעניין של הצעת חוק שנמסר על ידי הכנסת לדיון לאחת הוועדות.

רשף חן: אפשר לומר דין וחשבון עם סיום כהונתה של ועדת חקירה פרלמנטארית תניח הוועדה על שולחן הכנסת דוח המפרט את פעולותיה ומסקנותיה ויחולו הוראות סעיף 111 בדיונים המתחייבים.

רשף חן: בדוח כאן לא חייב להתקיים דיון.

רשף חן: יש כל מיני מנגנונים שיוצרים את הדיון.

רשף חן: השאלה אם אנחנו לא רוצים במקרה של ועדת חקירה ליצור דיון אוטומטי.

רשף חן: אני חושב שההבדל היחיד שצריך להיות בין זה לבין סעיף 111 זה שבסעיף 111 יש אפשרות שאין דיון, זה אם אין החלטה מראש והוועדה לא רוצה לקיים דיון ואף חבר כנסת לא מבקש דיון והממשלה לא מבקשת לקיים דיון, אז אין דיון.

רשף חן: אני חושב שבמסקנות של ועדת חקירה צריך להיות דיון אוטומטי.

אנה שניידר: אז עדיף במקום להפנות ל- 111 לכתוב שהכנסת תקיים דיון בדוח הוועדה.

רשף חן: זה מה שאני מציע, ולסיים ב"יחולו הוראות 111 בשינויים המתחייבים".

רשף חן: את רוצה להעתיק את הכל?

ארבל אסטרחן: לכתוב מה שאנחנו רוצים, כי זה לא אותו דבר.

ארבל אסטרחן: להעביר לשר, אתה רוצה את ג ו-ד?

רשף חן: סעיף 111 (ג), (ד) ו- (ה).

רשף חן: אתם מסכימים שתמיד צריך להתקיים דיון במסקנות כאלה.

ארבל אסטרחן: אנחנו רוצים שהיא תניח דוח ביניים, הכנסת תקיים דיון בדוח.

רשף חן: גם בדוח ביניים, זו המשמעות, שאת הנושא הזה היא סגרה.

ארבל אסטרחן: גם דיון סופי וגם בדוחות הביניים ויחולו הוראות 111 (ג).

אנה שניידר: אני מציעה להחליט שכבר עכשיו נביא את העניין לוועדת הכנסת כי מדובר בפרק שאפשר להתקדם בלי קשר לפרקים אחרים שהוועדה הזו דנה בהם.

רשף חן: בסדר גמור.

ארבל אסטרחן: בזמנו, שוועדת הכנסת קבעה את הפרק הראשון על איך מקימים את הוועדה, דברו על ההמשך, על הסמכויות והתפקידים, היו כל מיני רעיונות מרחיקי לכת שבגללם לא החליטו כלום שוועדה חקירה פרלמנטארית תוכל לחייב את היועץ המשפטי, תוכל לחייב את המבקר.

ארבל אסטרחן: השאלה אם רוצים לקבוע פה עוד משהו או לא.

אנה שניידר: לא צריך.

אריה האן: הם רצו להגיע לכוח של הוועדות בקונגרס האמריקאי.

אריה האן: הם יכולים לזמן, יכולים להכריח.

ארבל אסטרחן: אז נשאיר את זה כך.

רשף חן: ועדת יצחק לוי ממליצה שכאן יבוא כסימן א' הפרק על הרכב הוועדות, סוגי הוועדות יושב ראש ועדה וממלא מקום.

רשף חן: נשמע הגיוני.

ארבל אסטרחן: דנו בפרק הזה.

רשף חן: זה מוסכם.

רשף חן: מקום הישיבות.

רשף חן: ישיבותיה של ועדה יתקיימו במשכן הכנסת, הוועדה רשאית באישור יושב ראש הכנסת לקיים ישיבות בימים שאינם ימי ישיבת הכנסת גם מחוץ למשכן הכנסת.

רשף חן: היא לא יכולה לקיים ישיבות בימים שהם כן ימי כנסת מחוץ למשכן הכנסת?

רשף חן: בצדק.

רשף חן: חבר כנסת איוב קרא לא היה מודע לזה וקבע דיון ביום שני במרכז גמילה לסמים, בזמן שהייתי בוועדות, והתפלא למה לא באתי.

ארבל אסטרחן: זה סיור.

רשף חן: סיור זה לא ישיבה?

אריה האן: האם לא צריך לכתוב, על ידי יושב ראש הכנסת או מי שהסמיכו, כי בעצם מה שקרה הוא שהיושב ראש הסמיך אותי הוא לא רוצה לטפל בדברים האלה רק אני נותן את האישורים.

רשף חן: זה פנימי ביניכם?

אריה האן: אני שואל אם זה בסדר, סוף סוף זה עולה על השולחן.

רשף חן: זה בסדר אתה מסייע לו, הסמכות היא בידיו.

אריה האן: ברור שאם הוא אמר לי לעשות את זה, אני אעשה את זה.

אנה שניידר: הוא רשאי להאציל את סמכויותיו בנושאים האלה.

רשף חן: לגבי סיורי ועדות, בעיני ברור שישיבה וסיור הם אותו דבר.

ארבל אסטרחן: הכוונה פה הייתה לזה שאם ועדת הכספים יושבת בתל-אביב, אפילו אם רוב חברי הוועדה הם תל אביבים, היא לא תשב שם בימי כנסת.

אנה שניידר: זה לא מדויק שסיור ועדה וישיבה הם אותו דבר.

אנה שניידר: נניח שאתה כוועדה נוסע למפעל אסם כדי לבקר בתעשיית המזון ולא מקיימים שם שום דיון.

רשף חן: ונניח מתקיימת ישיבה פה ולא עושים שום דבר חוץ מלראות סרט.

רשף חן: זה אותו דבר, זה סוג של ישיבה.

רשף חן: איך אפשר לקבוע סיור בזמן יום עבודה רגיל של הכנסת.

אנה שניידר: לא צריך לקבוע, לכן יש צורך באישור, אבל אני חושבת שסיור וישיבה הם לא תמיד אותו דבר.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: זה במובן הזה שאם נקבע סיור למועד שהייתה ועדה, זה כאילו שיש לו שתי ועדות בו זמנית, סיור זה הרבה יותר מסובך.

רשף חן: תמיד יש לי שתי ועדות בו זמנית אבל כשזה פה בבניין אני רץ בניהם, כשאחד נמצא בפתח תקווה זה בלתי אפשרי.

רשף חן: ישיבות ועדה יתקיימו במשכן הכנסת.

רשף חן: הוועדה רשאית, באישור יושב ראש הכנסת לקיים ישיבות, אני מציע להוסיף "או סיורים".

אנה שניידר: סיורים זה ב- 147.

רשף חן: בסדר, אני מקבל את מה שאת אומרת "הוועדה רשאית, באישור יושב ראש הכנסת לקיים ישיבות בימים שאינם ימי ישיבות הנסת גם מחוץ למשכן הכנסת".

רשף חן: 147.

רשף חן: סיורי ועדות.

רשף חן: סיורי עבודה וביקורת שיזמה ועדה מוועדות הכנסת או ועדת משנה יערו בימים שאינם ימי ישיבות הכנסת - - -

ארבל אסטרחן: האם בכלל צריך את זה, זה לא סעיף תקנון, זו החלטה.

רשף חן: באישור יושב ראש הכנסת ומתקציב הכנסת.

ארבל אסטרחן: זו החלטה שהכנסתי פנימה.

רשף חן: למה מתקציב הכנסת זה לא מתקציב הוועדה?

אנה שניידר: לוועדה אין תקציב זו לא יחידה עצמאית, היא מתוקצבת על ידי חשב הכנסת.

אנה שניידר: מטרת ההחלטה הזו הייתה למנוע מגופים אינטרסנטים לממן את הסיורים, למשל הליקופטרים ודברים כאלה.

רשף חן: זו החלטה טובה צריך להכניס אותה.

אריה האן: כשהצבא נותן הליקופטר לוועדת חוץ וביטחון, הם צריכים לשלם על זה?

אריה האן: אף פעם לא שילמנו על הליקופטר צבאי, ויש הרבה.

אנה שניידר: אולי צה"ל זה פחות בעיה, תחשוב על ארגון המלונות שרוצה לקחת ועדה לסיור באילת.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: לשניהם אינטרס לצ'פר את חברי הכנסת.

אנה שניידר: אז הכנסת צריכה לשלם אם היא חושבת שסביר וצריך לנסוע בהליקופטר.

רשף חן: אפשר להגיע לרוב בסיסי צה"ל בלי הליקופטר.

אריה האן: אבל אם עושים סיור לשלוש שעות ונוסעים גם לפיקוד צפון וגם לירושלים אז לוקחים לשם כך הליקופטר.

אנה שניידר: על חשבון הכנסת.

רשף חן: אני חושב שכבוד חברי הכנסת יכולים לנסוע גם באוטובוס כל הדרך עד רמת הגולן.

אריה האן: הצבא עשה את זה כל הזמן ואני לא מאמין שהצבא עושה את זה מתוך חשבון לצ'פר את חברי הכנסת, גם לצבא זה יותר קל כך.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: הצבא עובד כמו כל גוף אחר שרוצה לשכנע את חברי הכנסת.

רשף חן: הסעיף הזה מאד חשוב.

רשף חן: צה"ל זה גם ארגון ואנחנו יותר מפקחים עליהם מארגון המלונות, אבל אם יושב ראש הכנסת יחליט לאשר את זה אז שיאשר את זה.

אריה האן: אנחנו מפקחים גם על מבקר המדינה והוא בא לעשות ביקורת בכנסת.

רשף חן: אבל הוא לא מסיע אותנו בהליקופטר.

ארבל אסטרחן: האם אנחנו רוצים שזה יהיה באישור או בתיאום.

רשף חן: "סיורי עבודה וביקורת שיזמה ועדה מוועדות הכנסת או ועדת משנה יערכו באישור יושב ראש הכנסת מתקציב הכנסת".

רשף חן: אפשר להבין מהסעיף הזה שאם זה לא מתקציב הכנסת לא צריך אישור.

אריה האן: אבל יושב ראש הכנסת לא מתעסק בתקציב, שום יושב ראש לא מאשר נושאים שיש עליהם השפעה תקציבית.

אנה שניידר: אם היושב ראש הטיל את זה עליך זה עדיין הכנסת.

ארבל אסטרחן: האם סיורים יכולים להיות בימי כנסת?

אריה האן: היושב ראש לא מאשר את הדברים האלה , אנחנו עושים את זה.

רשף חן: אז יש בעיה כי יש הרבה מאד חברי כנסת שחברים יותר מוועדה אחת.

אנה שניידר: שילך למה שיותר מעניין לו.

רשף חן: אבל אני כיושב ראש סיעה רוצה אותו גם פה וגם פה.

ארבל אסטרחן: השאלה האם סיורים יכולים להיות בימי כנסת.

אריה האן: בדרך כלל הם לא בימי כנסת, אבל יש מקרים שזה בימי כנסת לפרק זמן קצר עד למליאה.

רשף חן: אם אני חבר גם בוועדת חוקה, גם בוועדת כנסת וגם בוועדת סמים, ואני רוצה ביום שני בבוקר להיות בוועדת הכנסת, אולי לדלג בוועדת חוקה ובמקרה הצורך להצביע בוועדת סמים, או שאני רוצה להיות בסיור כי הוא חשוב לי.

אריה האן: אני מציע להשאיר את זה לשיקול דעתך ולא לכתוב את זה כי אין לזה סוף, אפשר לעשות כמו בפרלמנטים אחרים שכל חבר פרלמנט חבר בוועדה אחת, בנורווגיה יש 167 חברי פרלמנט, 12 ועדות קבועות וכולם חברים בוועדה אחת בלבד.

אנה שניידר: עושים רוטציה?

רשף חן: נעזוב את נורבגיה.

רשף חן: אנחנו ממשיכים.

רשף חן: "סיורי עבודה וביקרות שיזמה ועדה מוועדות הכנסת או ועדת משנה יערכו מתקציב הכנסת ובאישור יושב ראש הכנסת".

ארבל אסטרחן: וניתן להוסיף "ככל שניתן לא בימי ישיבות הכנסת" כדי לתת הכוונה.

רשף חן: אפשר לכתוב, במידת האפשר לא בימי ישיבות הכנסת.

רשף חן: 148.

רשף חן: ישיבות מן המניין ושלא מן המניין.

רשף חן: (א) ישיבות ועדה יתקיימו זמנים שקבעה הוועדה.

ארבל אסטרחן: היום יש בלבול בתקנון מבחינת זה שסעיף 98 אומר שיושב ראש ועדה מזמין את חברי הועדה לישיבות רגילות ואחר כך כתוב שבישיבות דחופות יזומנו על ידי שליש, ויש הוראה אחרת שאומרת שמחצית מחברי הוועדה יכולים לבקש להוסיף נושאים על סדר היום ונוצר בלבול.

ארבל אסטרחן: ועדת יצחקי הציעה להבחין בין ישיבה מן המניין וישיבה שאינה מן המניין וישיבות דחופות.

רשף חן: הכנסת הזו מתפקדת בניגוד מוחלט לתקנון, אני בפעם הראשונה שומע שיש מועדים קבועים לישיבות.

רשף חן: אני חבר בכמה ועדות, לא קבענו אף פעם כלום.

אריה האן: היושב ראש קובע.

רשף חן: היושב ראש צריך לקבוע ישיבות דחופות.

רשף חן: המצב היום זה כאילו כתוב, הישיבות יתקיימו מתי שהיושב ראש רוצה.

אנה שניידר: היום כתוב שהיושב ראש קובע את סדר יומה.

רשף חן: סדר יומה זה התוכן לא מועד.

אנה שניידר: סדר יומה כולל גם את הזמן.

אריה האן: זה כוחו של יושב ראש ועדה, יושב ראש ועדה יכול לקבוע שהיום יש ישיבה של דקה אחת.

רשף חן: אני חייב להגיד שאם מישהו ייקח את יושב ראש הוועדה הנכבד לוועדת הפירושים או לבג"ץ, אז לא יהיה לו את הכוח הזה כי זה לא מה שכתוב פה.

אנה שניידר: אתה צריך לקרוא מסעיף 148 ונראה אם זה עונה לנו על זה.

רשף חן: ישיבות ועדה יתקיימו בזמנים שקבעה הוועדה.

אריה האן: זה גם לא נכון היום.

רשף חן: אבל צריך לעשות את זה.

אריה האן: מה זאת אומרת הוועדה קבעה, היא צריכה להצביע על זה ולקבוע, זה לא יעבוד.

אנה שניידר: בתחילת הכנסת הוועדה תחליט שישיבותיה יתקיימו באופן רגיל בימים ב' ג' ו- ד' בשעה מסוימת.

אריה האן: אף פעם זה לא נעשה כך.

רשף חן: בעניין הזה אני מתכנן להגיש הצעה לוועדת הכנסת, צריך לעשות לוח שעות, צריכה לשבת ועדת הכנסת לקבוע זמנים קבועים לישיבות של ועדות, לאפשר לאנשים להיות בוועדות שהם יכולים להיות חברים בהם, זה לא מסובך.

אריה האן: זה לא מסובך אבל זה יכול להיות לא פרקטי.

אריה האן: נגיד שהוועדה מתחילה לדון בחוק דחוף, יושב ראש הוועדה קובע ישיבה ב- 08:00 בבוקר ויושב עד 20:00.

רשף חן: יש יוצאים מהכלל, זה לא מושלם.

אריה האן: זה הכלל.

רשף חן: אני לא מסכים אתך, אפשר לקבוע זמנים קבועים לכל ועדה ולאפשר לחבר הכנסת לתכנן את זמנו.

רשף חן: אני מציע להשאיר את התקנון כפי שהוא ולחזור ולתפקד לפי התקנון אני אדבר עם חבר הכנסת בר-און אני חושב שאנחנו יכולים לעשות את זה.

רשף חן: זה עדיין משאיר את האפשרות להזמין ישיבה שלא מן המניין מתי שהוא רוצה אבל יש לו גם את הישיבות מן המניין.

אריה האן: כל שבוע משתנה האג'נדה, הכנסת מחליטה להעביר לדיון לוועדה כמה דברים שהוא צריך לדון בהם.

אריה האן: או שבנשיאות הכנסת מחליטים על X דיונים מהירים וקבענו שדיון מהיר צריך להתקיים תוך שבוע.

רשף חן: אז הוא יזמין לישיבה שלא מהמניין, בשביל זה יש אותה.

אריה האן: אבל ברגע שאתה קובע לוח זמנים, אז הוא כבר לא יכול למשוך באותו יום כי גם למחרת יש לו דיונים אחרים.

אריה האן: השאלה אם לא צריך לתת גמישות ליושב ראש הוועדה.

רשף חן: יש גמישות, כתוב שיושב ראש ועדה רשאי להזמין את חברי הוועדה לישיבה שלא מן המניין.

אריה האן: הוא יכול להחליט מתי ישיבה מתחילה ואתה קובע לו עכשיו מתי היא תסתיים.

אריה האן: בהצעה שאתה מציע אתה רוצה לקבוע גם מתי ישיבה מסתיימת.

רשף חן: היא מסתיימת הכי מאוחר.

רשף חן: אם הוא רוצה לעשות אחר כך עוד ישיבה שלא מן המניין, אין בעיה.

אריה האן: הוא בעוד שש ועדות.

רשף חן: יושב ראש ועדה לא בשש ועדות

אריה האן: חבר הכנסת פינס היה יושב ראש ועדה וחבר בחמש ועדות.

אריה האן: אני רוצה שהתקנון יהיה פרקטי, שלא יעברו בכל יום על הוראות התקנון.

רשף חן: אני מסכים אתך, אבל המצב של ההפקרות המוחלטת צריך להיפסק.

רשף חן: אני לא חושב שיש מניעה לקבוע לוח זמנים לעבודה של ועדות, לפחות לוח זמנים טנטטיבי.

ארבל אסטרחן: למשל ועדת כנסת יושבת כל יום שני מ- 10:00 עד 12:00, בשעה 14:00 יש כבר ישיבות סיעה.

רשף חן: אז זה יהיה מ- 12:00 עד 14:00, לא יקרה לה כלום גם אם תתחיל מ- 09:30.

רשף חן: אנחנו לא חייבים להתחיל ב- 11:00 ואחרי זה ישתבצו לפי משמרת אבל לפחות אנחנו נותנים לו את האופציה לעשות כמו שצריך.

רשף חן: המצב היום שאני יכול למצוא את עצמי ביום אחד בשלוש ארבע ועדות באותו זמן.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: רק תדע שוועדות מתיישבות לפי צילומי הטלוויזיה.

רשף חן: אני מציע שסעיף 148(א) יהיה שישיבות הוועדה יתקיימו לפי זמנים שקבעה הוועדה, השאלה אם לנסות להוסיף שוועדת הכנסת תנסה לעשות סדר בעניין הזה, או שנעשה את זה בוועדה אחרת.

רשף חן: יושב ראש ועדה רשאי להזמין את חברי הוועדה לישיבה שלא מן המניין.

רשף חן: הוא צריך לתת להם התראה מראש?

אריה האן: הוא מזמין.

אריה האן: בוועדות כנסת אם צריכים להחליט משהו הוא יכול להזמין גם מעכשיו לעכשיו.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: גם בוועדת כספים בזמן תקציב, מעכשיו לעכשיו.

רשף חן: למה נמחק או לפי דרישת שליש מחברי הוועדה או לפי דרישת הממשלה?

ארבל אסטרחן: זה לא נמחק זה עבר ל- 149.

ארבל אסטרחן: סעיף 148 אומר שהישיבות הרגילות יהיו בזמנים קבועים ואם הוא רוצה בזמן נוסף הוא יכול לקבוע, זו סמכות של יושב ראש הוועדה.

ארבל אסטרחן: עכשיו אנחנו מדברים על ישיבות דחופות.

רשף חן: 149.

רשף חן: ישיבות דחופות (א) יושב ראש ועדה יזמן ישיבה דחופה לפי דרישת הממשלה או לפי דרישת לפחות שלישי מחברי הוועדה, נמנע יושב ראש הוועדה מלזמן את הוועדה על פי דרישה כאמור, יזמנה יושב ראש הכנסת.

ארבל אסטרחן: זו הצעה של ועדת יצחקי.

רשף חן: זו הצעה נכונה

ארבל אסטרחן: בכנסת הזו הייתה הצעה של יושב ראש הכנסת הנוכחי, שאם יושב ראש ועדה נעדר מהארץ יושב ראש הכנסת יוכל לכנס את הוועדה, וזה לא התקבל.

רשף חן: יזמנה יושב ראש הכנסת ומי ינהל אותה?

ארבל אסטרחן: תקרא את (ב).

רשף חן: (ב) זומנה ישיבה דחופה ונעדרו יושב ראש הוועדה וממלא מקומו, יפתח יושב ראש הכנסת את הישיבה והוועדה תבחר יושב ראש לניהול אותה ישיבה, ליושב ראש שנבחר כאמור יהיו כל הסמכויות שיש ליושב ראש ועדה בכל הקשור לניהול אותה ישיבה.

רשף חן: 150.

רשף חן: ישיבות ישיבה בימי פגרה ועדת הכנסת רשאית להתיר לוועדה לקיים ישיבות בפגרה, דרך כלל או במספר שתקבע.

ארבל אסטרחן: היום כתוב "רשאית להטיל על ועדה" וזה אף פעם לא כך.

רשף חן: הממשלה או שליש מחברי ועדה רשאים לבקש כינוס ועדה בזמן פגרה ויושב ראש הוועדה או יושב ראש הכנסת יזמן את הוועדה, לעניין זה רואים פניה של יושב ראש סיעה, כפנייתם של כל חברי אותה סיעה.

ארבל אסטרחן: זו תוספת, ויו"ר הוועדה מודגש כי היום זה רק יושב ראש הכנסת.

ארבל אסטרחן: היו"ר רשף חן: יושב ראש סיעה זו תוספת של יצחק לוי, אני חושב שהתוספת לא נכונה כי זה הופך את זה לקל מידי.

ארבל אסטרחן: שיחתמו שני החברים, מה ההבדל בין להחתים שלושה חברי סיעה לבין ששה.

ארבל אסטרחן: אבל יו"ר הוועדה ולא יו"ר הכנסת.

רשף חן: זו וריאציה לישיבה דחופה.

אנה שניידר: אבל זו פגרה.

ארבל אסטרחן: לא רוצים שיושב ראש הוועדה יוכל לקבוע על דעת עצמו.

רשף חן: את המועד הוא קובע מתי שהוא רוצה אבל הוא מוגבל במספר.

רשף חן: 151.

רשף חן: המניין בישיבות ועדה.

רשף חן: יושב ראש ועדה רשאי לקיים ישיבת ועדה בכל מספר חברים, ובלבד שכל החברים הוזמנו וסדר היום פורט בהזמנה.

אריה האן: מה עם שונות?

ארבל אסטרחן: עכשיו כשתיקנו את החוק על זימון נושא משרה, כתבנו שצריך לציין להם בזימון לאיזה נושא הם מוזמנים.

אריה האן: זה משהו אחר, זה ברור מאליו.

רשף חן: סעיף השונות לא חוקי, אפשר לכתוב שונות ולהגיד שאני מבקש להעלות בשונות את נושא התפוחים אדומים, האם יש רוב בקרב חברי הוועדה שמסכימים.

רשף חן: אם יש רוב אפשר לקיים דיון ואם אין רוב אז לא.

אנה שניידר: אם היו חברים שהיו יודעים שנושא התפוחים האדומים עשוי לעלות אולי הם היו באים.

רשף חן: בהסכמת רוב הוועדה ובלבד שהדיון בהצעות האלה יהיה לאחר הדיון בסעיפי סדר היום שקבע יושב ראש הוועדה.

אריה האן: זה די מסוכן.

אריה האן: נאמר שהממשלה מבקשת משהו דחוף, למשל פטור מחובת הנחה לנושא מאד דחוף.

אריה האן: היום זה מתבצע כך, אני מקבל פקס ואתי מקבלת פקס ומיד אנחנו יורדים, אבל ההזמנה נשלחה שלשום.

אנה שניידר: תחשוב על מצב הפוך, בוועדת כספים יש העברות תקציביות רבות, יכולה להיות העברה תקציבית תמימה, שאף אחד לא יודע עליה, שזה תקציב ההתנתקות למשל.

אנה שניידר: אם זה לא מופיע על סדר היום...

רשף חן: אני אגיד משהו טכני ואחר כך מהותי, המקום של זה הוא לא ב- 151 , סדר היום לא קשור לזה בכלל.

רשף חן: אני חושב שבסעיף 154 בסדר היום, שם צריך לכתוב שיושב ראש הוועדה ייקבע את סדר יומה של הוועדה, אחרי זה צריך להיות שסדר היום יפורט בהזמנה לכל ישיבה שהיא לא ישיבה דחופה.

אריה האן: הדחיפות יכולה לבוא תוך כדי ישיבה.

רשף חן: ואחרי זה יש, רוב חברי הוועדה רשאים להוסיף נושאים לסדר יום שלא פורטו בהזמנה ובלבד שהדיון בנושאים האלה יהיה לאחר הדיון בסעיפי סדר היום שקבע יושב ראש הוועדה.

אנה שניידר: זה עדין לא פותר את הבעיה של הדוגמא שנתן אריה לעניין פטור מחובת ההנחה.

אריה האן: השאלה אם אתה מוכן לתת מעמד לממשלה בסעיף הזה, להגיד או לפי בקשת הממשלה.

רשף חן: אם ככה זה לא צריך להיות רוב חברי הוועדה אלא שליש מחברי הוועדה.

רשף חן: הממשלה, שליש מחברי הוועדה, יכולים להעלות נושאים לסדר היום.

רשף חן: השאלה היא מהו משך הזמן שאני צריך לקבל התראה מראש על ישיבה דחופה.

ארבל אסטרחן: זמן סביר.

רשף חן: זמן סביר כולל גם את זה שלא יהיה מצב שלא באתי לישיבה כי לא היה שם שום דבר שמעניין אותו אבל עלה שם משהו שאני לא יודע עליו.

ארבל אסטרחן: צריך סדר

אריה האן: יש את בג"ץ אליעזר רון ומזה תפיקי מסקנות.

רשף חן: תן לי הודעה טלפונית או בפקס אנחנו צריכים להיות בסדר גמור.

אריה האן: את זה אנחנו עושים.

רשף חן: לא עושים את זה בסעיף שונות.

אנה שניידר: סעיף שונות זו בעיה בפני עצמה שאני באופן אישי חושבת שהיא טעונת תיקון.

אנה שניידר: אסור להיות נושאים, שאם היית יודע שהם יעלו היית בא.

רשף חן: אפשר להוסיף נושא לסדר היום בהסכמה של שליש מחברי הוועדה, או על פי בקשה של הממשלה, ובלבד שנמסרה לכל חברי הוועדה בזמן של לפחות חצי שעה מראש.

רשף חן: אז אם רוצים להוסיף את זה, יודעים את זה בתחילת הישיבה, אז מודיעים בתחילת הישיבה שמוסיפים את הנושא, לא יחכו עד סוף הישיבה.

אריה האן: אפשר להודיע גם באמצע ישיבה.

רשף חן: ובלבד שתהיה חצי שעה להודיע, אז רצים ומודיעים לאנשים מי שלא נמצא מרימים לו טלפון, זה נשמע הגיוני?

אתי בן יוסף: יו"ר הוועדה מודיע, יש חצי שעה להתארגן, מה עם הצבעות.

רשף חן: מספיק למסור הודעות למנהלי הסיעות.

אנה שניידר: תיאורטית יכול להיות מצב שיו"ר הוועדה יושב לבד.

אריה האן: זה לא רק תיאורטית, זה קורה הרבה פעמים, עכשיו היו"ר לבד.

רשף חן: בכל ועדות המשנה שאני מנהל אני לבד, אני מניח שזה קורה הרבה.

רשף חן: בואו נקבע את מה שחייבים לקבוע וזה את לוחות הזמנים.

רשף חן: 154.

רשף חן: סדר יום.

רשף חן: יושב ראש הוועדה יקבע את סדר יומה של הוועדה.

ארבל אסטרחן: אולי כאן צריך לכתוב, להודיע על זה מראש.

רשף חן: הודעה תימסר לכל חברי הוועדה לפחות 24 שעות מראש.

דניאלה מלר: בישיבה דחופה זה יחייב אותך לקבוע מה זה דחוף.

ארבל אסטרחן: לא יאוחר מהיום שקודם לישיבה.

רשף חן: אני מדבר על הסטנדרט, בהודעה על ישיבה דחופה, היושב ראש לא יכול להחליט על דחופה?

רשף חן: היושב ראש לא יכול להחליט על ישיבה דחופה?

ארבל אסטרחן: הוא יכול לזמן ישיבות שלא מן המניין.

ארבל אסטרחן: הוועדה קובעת את הישיבות והוא יכול לקבוע בנוסף לישיבה של יום שני, עוד ישיבה.

רשף חן: אז לא אכפת לך להוסיף בדחופה גם את היושב ראש, כי זה בעצם שלא מן המניין, הוא יכול לקבוע שלא מן המניין שהיא כן דחופה ושלא מן המניין שהיא כן דחופה.

ארבל אסטרחן: יושב ראש ועדה יזמן ישיבה דחופה לפי דרישת הממשלה או לפי דרישת שליש מחברי הוועדה.

רשף חן: או לפי שיקול דעתו.

רשף חן: הודעה על מועד הוועדה וסדר יומה תימסר לפחות 24 שעות לפני הישיבה.

רשף חן: בישיבה דחופה שכונסה בסעיף אחר, יכול שההודעה על הישיבה וסדר יומה יימסרו חצי שעה לפני כינוס הישיבה ובלבד שהישיבה התקיימה ביום עבודה של הכנסת.

ארבל אסטרחן: מה עם רביזיה שנקבעת אחרי עשר דקות.

רשף חן: אל תבלבלי בין הדברים, רביזיה זו לא ישיבה חדשה זו הפסקה והמשך של אותה ישיבה.

דניאלה מלר: אם הוא קבע את הרביזיה לשש בערב זו ישיבה חדשה.

רשף חן: נכון, אבל זה לא הנושא.

רשף חן: אנחנו מגיעים לתוספת לסדר היום.

ארבל אסטרחן: ואם הישיבה הדחופה לא בימי כנסת, אם נקבעת ישיבה דחופה ליום חמישי?

רשף חן: החצי שעה זה בימי הכנסת, וזה על אף האמור בסעיף קטן (ב), לכן ביום שהוא אינו יום של הכנסת חל סעיף קטן (ב) וזה 24 שעות.

רשף חן: על ישיבה דחופה צריך למסור הודעה של 24 שעות.

רשף חן: אבל לא ייתכן שיודיעו לאנשים ביום חמישי עוד חצי שעה הישיבה בתל-אביב, צריך 24 שעות אפילו שזה ישיבה דחופה.

רשף חן: בישיבה שנקבעה, רשאי היושב ראש להוסיף נושא שלא על סדר היום בלבד שנמסרה הודעה לחברים חצי שעה מראש, וזה רק בימים של הכנסת.

רשף חן: אם הוועדה מתכנסת בתל אביב ואמרו לי שהנושא הוא הבלונים הפורחים בבורמה אז לא באתי אבל עכשיו אומרים שמוסיפים את נושא היציאה מעזה ואני מוסר הודעה של חצי שעה, זה לא יכול לקרות.

אנה שניידר: אם זה לא יום של הכנסת מה ההבדל בין ישיבה דחופה וישיבה שלא מהמניין?

רשף חן: אין הבדל אם זה יושב ראש הוועדה, אבל ישיבה דחופה יכולים לעשות רק הממשלה ושליש מהחברים, ויושב ראש הוועדה יכול לשאול מה דחוף בזה?

אנה שניידר: אבל אם אתה מודיע 24 שעות מראש גם על ישיבה דחופה אז מה ההבדל בינה לבין ישיבה שלא מן המניין.

רשף חן: על ישיבה דחופה אני מודיע חצי שעה מראש.

אנה שניידר: לא ביום של כנסת.

ארבל אסטרחן: איך אפשר לעשות ישיבה דחופה ביום חמישי, חייבים להודיע עליה 24 שעות מראש.

רשף חן: אפשר להחליט עליה ביום רביעי.

רשף חן: אתם רוצים הודעה על ישיבה דחופה12 שעות מראש ולא יאוחר מהשעה 24:00.

אריה האן: ימי חמישי וראשון בימי כנסת הם לא ימי ישיבות ועדה?

אריה האן: בטח שכן, אז אלה ישיבות מן המניין.

אריה האן: ועדת כספים לדוגמא יושבת כל יום ראשון וחמישי, האם צריך 12 שעות מראש להוסיף סעיף לסדר היום למה אי אפשר להוסיף את החצי שעה כי היא כבר יושבת.

רשף חן: בהסכמת כל החברים אפשר לקצר את כל המועדים.

רשף חן: לחיים יש את הדינאמיקה שלהם, אם תפרוץ מלחמה ייכנסו את הוועדה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: יש לי רושם שאנחנו מסבכים את זה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: חסר לי שמישהו יגיד מה זה ישיבה דחופה?

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מעבר לפרוצדורה של איך מכנסים אותה.

רשף חן: ישיבה דחופה זו ישיבה שלא מן המניין, לא לפי החלטת יושב ראש הוועדה.

רשף חן: זו ישיבה שמכונסת לא לפי החלטת יושב ראש הוועדה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: מה שעשוי להיות, שהקואליציה יכולה לנצל את המצב, אנחנו יודעים מה קורה בפועל, אתה יכול להריץ מה שאתה רוצה עם שליש מחברי הכנסת מהקואליציה פלוס יושב הראש.

רשף חן: חברי הכנסת צריכים להיות פה.

רשף חן: לישיבה רגילה לגמרי, צריכה להיות התראה של 12 שעות ולא יאוחר מהשעה 23:00.

אנה שניידר: יש גם סבירות.

רשף חן: סבירות זה דבר יחסי, צריך הודעה של 12 שעות מראש וצריך לפרט את סדר היום.

רשף חן: עכשיו יש שני יוצאים מהכלל הראשון הוא ישיבה דחופה, לישיבה דחופה צריך למסור הודעה של חצי שעה מראש, זה בימים שהם ימי עבודת הכנסת.

רשף חן: בימים שאינם ימי עבודת כנסת צריך להודיע 6 שעות מראש, זה פותר את הבעיה של מלחמה.

דניאלה מלר: נתתי דוגמא יותר פשוטה, למשל הצפות בדרום תל-אביב.

דניאלה מלר: יושב ראש ועדת הפנים שמע את זה בבוקר ורצה לקיים ישיבה דחופה על זה.

רשף חן: תוספת לסדר היום לישיבה שנקבעה, בימים שהם ימי עבודת מליאה לא צריך אישור של הוועדה, לפי החלטת יושב ראש הוועדה ניתנת הודעה של חצי שעה מראש.

רשף חן: בימם שהם אינם ימי ישיבת ועדה, אי אפשר בכלל.

רשף חן: לא נטרטר בן אדם אחרי שסידר את לוח הזמנים שלו, לדבר שהוא לא דחוף כי יושב ראש הוועדה קבע ועדה ועכשיו פתאום החליט להוסיף משהו לסדר היום.

רשף חן: זה גם לא מעשי.

ארבל אסטרחן: אתה מאפשר לו לכנס ישבה דחופה תוך שש שעות.

ארבל אסטרחן: ..

רשף חן: תודיע לו, אבל אחרי שתעשה ישיבה דחופה תוך שש שעות, זה מה שיהיה על סדר היום, לא תוסיף שם דברים.

רשף חן: יכולה להיות ישיבה לא דחופה אלא ישיבה שקבעתי שלושה שבועות מראש, ואחרי זה יוסיפו לי נושא?

רשף חן: עקרונית חבר כנסת חזקה עליו שבימי שני שלישי ורביעי יהיה כתוב ביומן שלו שהוא בבניין הכנסת בירושלים.

רשף חן: כל חברי הוועדה יכולים להסכים על כל דבר, אבל זכותו גם של האחד שלא הגיע...

ארבל אסטרחן: רק כל חברי ועדת הכנסת, כל חברי ועדת הפנים לא יכולים להחליט.

רשף חן: אז אני מבקש להוסיף סעיף שאומר שבהסכמת כל חברי הוועדה ניתן לחרוג מהמועדים האמורים.

רשף חן: בימים שהכנסת כאן, אם צריך להישאר מאוחר אז שיישארו מאוחר.

רשף חן: זו חצי שעה כל זמן שהמליאה עובדת, בימים של עבודת כנסת.

ארבל אסטרחן: גם על ישיבה דחופה וגם על תוספת לסדר היום.

רשף חן: זה ביום התכנסות של הכנסת ולא יאוחר מסגירת ישיבת המליאה.

רשף חן: באותו יום, לפני פיזור המליאה, יש לך את חצי שעה.

רשף חן: גם לישיבה דחופה וגם לתוספת לסדר היום, רק תודיע לאנשים.

רשף חן: דברים שנוספו לסדר היום יהיו לאחר סדר היום הרגיל.

אתי בן יוסף: אם יש פטור מחובת הנחה שמחייב קוורום, ויושב ראש הוועדה אומר שנדון בזה עכשיו, והוא קובע את סדר היום, מה תעשה?

ארבל אסטרחן: אז אנחנו מורידים את (ב)?

רשף חן: סעיף (ב) מוחלף, במקום "רוב חברי הוועדה רשאים להוסיף נושאים לסדר היום", יושב ראש הוועדה רשאי להוסיף נושא לסדר היום ובלבד שהדיון בנושאים אלה יהיה לאחר הדיון בסעיפי סדר היום שקבע יושב ראש הוועדה, וניתנה הוראה של חצי שעה מראש כשאנחנו נמצאים ביום התכנסות מליאה והמליאה עדין לא התפזרה.

סגן מזכיר הכנסת דוד לב: החשש שלי שחלק מהדברים האלה לא יתקיימו.

רשף חן: איפה הבעיה?

רשף חן: במצב הנוכחי מישהו עלול לפנות ליועצת המשפטית של הכנסת ולבקש פשוט לקיים את התקנון.

רשף חן: אז כדי להוסיף נושא הוא צריך רוב של הוועדה, הוא לא יכול להוסיף כלום.

ארבל אסטרחן: אם היושב ראש לא רוצה להוסיף נושא על סדר היום ורוב חברי הוועדה רוצים, אתה רוצה להוריד את זה.

רשף חן: שליש מחברי הוועדה יכולים לדרוש ישיבה דחופה.

רשף חן: נסכים שסיימנו עד סעיף 151, דנו ב- 154 ועדיין לא סיכמנו תנסי להכין טיוטא על זה ונדון על זה בהמשך.

רשף חן: תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.