ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 146, 2004-02-03 10:30

מלי סיטון: הניהול של העסק בכפוף לקיומו של רשיון ממנה אל הנמל.

מלי סיטון: אבל בשים לב גם לפרטים אחרים שהם היום לא באים לידי ביטוי בתקנות.

מלי סיטון: הרי בכל ההיבט התפעולי, הבטיחותי, בכל התנאים המיוחדים שייקבעו.

מלי סיטון: בשים לב לסוג העיסוק שמבוקש, שיאושר בתחום הנמל.

דוד טל: להגזים, ככל העולה על רוחו.

דוד טל: ירצה - ישלול רשיון, ירצה - ייתן רשיון למעסיק כזה או אחר.

דוד טל: ירצה - ישלול אישור כניסה לאדם כזה או אחר משום סיבות שנראות לו בסדר.

מלי סיטון: בתחום הנמל.

מלי סיטון: אבל אני מוכרחה לחלוק על החלק השני, שייתן ככל העולה על רוחו.

מלי סיטון: כי זאת בדיוק הכוונה של התקנה.

מלי סיטון: התקנה באה להוסיף על הנדבכים שכבר קיימים היום בדין.

מלי סיטון: ז"א, ההיתר שנקבע כבר היום בתקנות והרשיון שכבר קבוע היום.

מלי סיטון: היום אנחנו מבקשים להוסיף על הדברים שצריך יהיה בגינם מבחינת פירוט של סוגי העיסוקים.

מלי סיטון: גבירתי, יועצת משפטית?

דוד טל: מה העמדה שלכם.

פרץ אורון: כנסת, חוק רשות הנמלים משנת 1961 -תשכ"א שאומר בסעיף 24 לחוק: "שכל שירות שניתן בנמל, ייעשה ע"י רשות הנמלים או מי מטעמה".

פרץ אורון: זה בחוק הרשות.

פרץ אורון: זה חוק רשות הנמלים מ1961-.

פרץ אורון: המנדט הבריטי השאיר לנו את פקודת הנמלים שעברה נוסח חדש ע"י הכנסת, שקובע בפקודת הנמלים שמתייחסת לכל הנמלים בישראל, לאו דווקא נמלי הרשות.

פרץ אורון: בסעיף 11 לחוק נאמר: "רישוי עובדים בנמל - סיראי, ארבאי, דייג, סבר, ספק אוניות, נציג בית-מלון ואנשים אחרים העוסקים במקצוע או בעבודה בתחום נמל, בין בים ובין ביבשה, חייבים להשיג רשיון מאת נמל הנמל ולשלם בעדו את האגרה שנקבעה".

אתי בנדלר: שם, שמדובר על עובדי נמל שבמהות שלהם הם צריכים לעבוד נמל, ולא על ניהול.

דוד טל: היה במנדט של רשות הנמלים או מי מטעמו.

דוד טל: והיום עפ"י התקנות הללו זה הופך להיות חלק מהמנדט שיש למנהל הנמל.

פרץ אורון: לא יכולים לצעוד מהאדמות לתוך הנמל, לשכור איזשהו חדר ולעשות קיוסק.

פרץ אורון: א: כל המקרקעין בנמל וכל השטח מוכרז כנמל.

פרץ אורון: ואי אפשר לעשות ממילא שום דבר ללא מנהל נמל רשות הנמלים.

פרץ אורון: מה אני רציתי להראות רק - שבשנת 2004 מגיע למדינת ישראל ולעם ישראל רגולציה יותר מודרנית מהתקנות האלה שכרגע הקראתי, ארבאי, סיראי, דייג, סבר, אלא דובר על כל הפעילויות שהיו בנמל חיפה בשנות ה30-.

פרץ אורון: כאשר אני חוזר ואומר, שהיסוד שלנו הוא בכלל חוק רשות הנמלים.

פרץ אורון: דבר נוסף, קרה משהו בישראל ב1993- - יש היום חובת מכרזים.

פרץ אורון: כאשר אנחנו יוצאים להפעלת כל שירות שלא רשות הנמלים מפעילה - אנחנו יוצאים למכרז.

פרץ אורון: אנחנו לא נותנים את זה למישהו מבני ביתנו, יש מכרז תקין שנעשה בפומבי לכל עם ישראל.

פרץ אורון: אגב, להבדיל מרשות שדות התעופה, אם הזכרת דיוטי-פרי, בכל נמל מנמלי חיפה ועל גדות שמפעילים, אנחנו מאפשרים ליותר מדיוטי-פרי אחד לפעול.

פרץ אורון: כלומר, אנחנו לא הולכים בשיטה של האיחוד.

פרץ אורון: הממונה על ההגבלים העסקיים, לא הזכיר שרק לפני שבועיים הנושא הזה עלה בפרקליטות המדינה.

פרץ אורון: אגב, בג"צ שריצ'רדסון הגישה נגד רשות הנמלים, עמדתו לא התקבלה ע"י היוהמ"ש לממשלה.

פרץ אורון: ויותר מזה, בימ"ש העליון ביקש מריצ'רדרסון לבטל את העתירה.

פרץ אורון: למה - כי מה שקרה שם שריצ'רדסון שהתמודדה במכרז ולא זכתה במכרז - החליטה לעשות דין לעצמה והכניסה מכוניות לנמל, לספק את הצידה ישירות בקו החוף לאוניה.

פרץ אורון: רשות הנמלים לא יכולה לאפשר שברציפי עבודה ותפעול, כל אחד יעשה דין לעצמו.

פרץ אורון: והבג"צ ביקש מריצ'רדסון למשוך את העתירה.

פרץ אורון: במלים אחרות, לסיכום העניין , יש כאן תקנות מפורטות שבאות פשוט להסדיר כיצד מעתה ואילך, אפשר יהיה לקבל בצורה שקופה, ברורה, מושכלת איך נותנים היתרים לעיסוק בנמל.

חנן דרור: לא נתן.

חנן דרור: מכיוון שרק לאיש אחד יש רישוי בלעדי להכניס אוכל.

דוד טל: על בלעדיות כזו או אחרת.

גולן קנטי: בעצם צריך להבחין בין שני דברים.

גולן קנטי: בנמל שיש לו את הזכות הלגיטימית להסדיר את העניינים פנימה מבחינה ביטחונית, מבחינה בטיחותית, על כך היום עובדים.

גולן קנטי: ז"א, לכך הם מכוונים, זה מה שהם הוסמכו מתוך חוק רשות הנמלים והם ברי המקצוע ושם לא נתערב.

גולן קנטי: אלא מה - השליטה בשער בנמל שולטת בעצם גם על היכולת לכוון את העסקים שמנוהלים בתוך הנמל.

גולן קנטי: אם נצרף לזה את סעיף 5 לחוק רשות הנמלים שרשות הנמלים צריכה לדאוג לעצמה מבחינה מסחרית, היא גוף כלכלי שדואג לעצמו, ישנו אינסנטיב, ישנו מניע, לרשות הנמלים למקצן את הרווחים שלה בתוך הנמל.

גולן קנטי: סעיף 5 קובע - "קו מנחה בפעולות הרשות תהיה לנהל כללי נמליה ואת נמל מנמליה, ואת מסילות הברזל כמפעלים הנושאים את עצמם".

גולן קנטי: סעיף 5 מעלה מניע בפני רשות הנמלים לעשות כך שהם ינהלו את העסקים שפועלים פנימה באופן שממקסמת להם את הרווחים.

גולן קנטי: בין היתר ע"י גזירה של רנטה מונופוליסטית או גזירה של הרווח המונופוליסטי שמרוויח בעל מונופול שנמצא בתוך הנמל.

גולן קנטי: ז"א, יש אינטרס לרשות הנמלים שעסקים שמנוהלים פנימה יהיה להם כמה שפחות תחרות מבחוץ.

גולן קנטי: למה אני מכוון - אדוני ציין מקודם את הנושא של דיוטי-פרי.

גולן קנטי: לכן אני רוצה לתת דוגמא אחרת.

גולן קנטי: משאיות שנכנסות ויוצאות לתוך הנמל, מובילות הרבה פעמים תוצר של עסקה שנעשתה ע"י מישהו אחר ובמקום אחר.

גולן קנטי: ז"א, יש עסק שנמצא בחוץ שרוצה לספק לאנשי האוניות פנימה, רוצה לספק לו את רק את המוצר הסופי, העסק כולו התנהל בחוץ, העסקה נעשתה בחוץ, כל הדברים.

גולן קנטי: כל מה שהוא רוצה - זה לעבור את השער פנימה.

גולן קנטי: אני חוזר לתחילה ואומר, אין חולק, צריך לבדוק מבחינה בטיחותית ומבחינה ביטחונית את המשאית שנכנסת פנימה.

גולן קנטי: אבל למה התקנות האלה מכוונות - הן לא מכוונות אך ורק למה שתקנה 7 לתקנות הנמלים כיוונה, "שלא ינהל אדם עסק בתוך הנמל … בלי רשיון מאת מנהל הנמל".

גולן קנטי: אלא הוא יידרש, גם אותו עסק שכרגע ניהל בחוץ את עסקיו, שכל מה שהוא עושה עכשיו, זה הוא מעמיס על המשאית עצמה את הדברים שלו ומבקש לספק אותם בתוך הנמל, גם הוא יידרש לרשיון מאת מנהל הנמל.

גולן קנטי: מבחוץ.

גולן קנטי: ההיקף הוא הרבה יותר רחב ביכולת לכוון וליצור מונופולים פנימה בתוך הנמל.

גולן קנטי: היינו, אם זה עסק מתחרה לעסק שמספק בתוך הנמל, לדוגמא, צידה או משהו כמות זה.

גולן קנטי: אם זה עסק שהוא עסק מתחרה, ה- incentive יהיה לבוא ולהגיד, אנחנו עכשיו ניתן לך תנאים מתנאים שונים, כדי שלא תוכל להיכנס לשער.

גולן קנטי: אם עד עכשיו התנאים היו יכולים להיות תנאים בטיחותיים וביטחוניים.

דוד טל: להם עניין לנצל את הרווחים בתוך הנמל.

גולן קנטי: הצרכנים ועל הציבור כולו.

פרץ אורון: על רווחים.

פרץ אורון: מדובר על לשאת את עצמם, כלומר להיות מאוזנים, לא להפיל לתקציב רשות הנמלים על התקציב המסכן של המדינה.

פרץ אורון: אגב, כבר בג"צ אמר שבאמת מאין פסול בזה, אבל אני רק אומר אבל המטרה היא לא למקסם, אנחנו לא חברה בע"מ.

דוד טל: כאלה ואחרים, רשות שדות התעופה ורשות הנמלים.

דוד טל: אבל אנחנו רואים שם ברשות שדות התעופה שהם מנסים למקסם רווחים ע"ח הציבור בצורה פראית אפילו הייתי אומר.

פרץ אורון: זאת קונסנסיה שהממשלה נתנה לדגון בשנות ה-50 והחוזה נגמר.

פרץ אורון: אנחנו יצאנו למכרז בינ"ל, כולל כמובן גורמים ישראליים, שאחד הפרמטרים העיקריים במכרז זה שהשוליים יהיו כמה שיותר נמוכים.

פרץ אורון: כלומר, המכרז יזכה את מי שייתן את השירות הכי זול.

פרץ אורון: כלומר כאן להפך, אנחנו בנויים, כיוון שאנחנו נותנים תשתית כמו שאמר עו"ד קנטי, אנחנו מפעילים נמלים לטובת עם ישראל.

פרץ אורון: אנחנו רשות סטוטורית, אנחנו לא חברה בע"מ.

דוד טל: אבל אנחנו רואים את זה ביום יום.

דוד טל: בפועל מה שקורה העסק מתנהל בצורה כזאת ואומרים לי אנשים בכירים בחברה, אנחנו רוצים לשמור על הרווחים של עצמנו.

דוד טל: ולכן למשל הם לא מאפשרים חנות נוספת של קוסמטיקה בתוך השדה.

דוד טל: ז"א, כשהם הלכו למכרז, אז הם הלכו למכרז וביקשו הצעות לפחות משתי חברות.

דוד טל: כדי שיקבלו את התנאים הטובים ביותר.

דוד טל: שהם קבעו מי מהם יהיה - אז הם קבעו את ריצ'רדסון במקרה זה, ואני לא מתייחס דווקא לריצ'רדסון.

דוד טל: ואני כאזרח שבא לשדה התעופה, אין לי ברירה אלא לקנות בריצ'רדסון.

דוד טל: אנחנו סבורים שאם היה גם ריצ'רדסון והיה עוד מישהו אחר, חנות קוסמטיקה כזאת וכזאת, אני אחליט איפה שאני רוצה לקנות כאן או כאן.

דוד טל: וע"י כך תהיה תחרות ביניהם ואני אצא נשכר מהדבר הזה.

דוד טל: וכאן זה לא קורה.

דוד טל: אז לכן אני אומר, אתה יכול ואני מאמין בכנות דבריך, שאתה לא רוצה למקסם רווחים ואתה לא רוצה לעשות בזה הון.

דוד טל: אבל אתה אומר שגם בימ"ש אמר שזה לא כל-כך נורא אם הם ירוויחו גם מעבר לעלות האחזקה.

דוד טל: ואני מניח שאתה או אלה שיבואו אחריך, ירצו שהעסק הזה יחזיק ככל שיהיה לו הרבה יותר משאבים.

דוד טל: אז מהבחינה הזאת צריך לבדוק את הנושא הזה והדבר הוא לא פשוט ולא קל.

דוד טל: לולא הכרנו את הצד השני של המטבע ברשות שדות התעופה.

דוד טל: אבל אם יש לך עוד הערות - אז בבקשה.

פרץ אורון: רשות הנמלים תקהנה.

פרץ אורון: התרבות הארגונית של רשות הנמלים דה פקטו, כמו שאני עכשיו מראה עם מכרז דגון היא הפוכה.

פרץ אורון: אבל כבודו, אני לא רוצה עכשיו להאריך בעניין.

דוד טל: זה דבר מאוד ספציפי.

דוד טל: זה דבר שיש לו אני חושב, זה משהו יותר שייך ללאומי.

פרץ אורון: מיוחדת שהיום מעוגנת כתקנה 39 לתקנות חובת המכרזים.

פרץ אורון: שבה אנחנו ברשות הנמלים נוהגים בדיוק להפך.

פרץ אורון: כלומר, כל מי שבא לרשות הנמלים ומבקש לקבל פעילות, אנחנו מדברים עכשיו על המחסנים העורפיים לאנקלת מכולות; אנחנו מדברים למגרשים לתיקוני מכולות.

פרץ אורון: כל מי שמגיע לרשות הנמלים ויש קרקע זמינה, מקבל היתר לעסוק בעניין הזה.

פרץ אורון: זה אני ערב לפרוטוקול של הוועדה הנכבדה הזו.

פרץ אורון: מה שאני רק אומר לשניה אחת לעניינו של הממונה על ההגבלים, בוא נגיד לרגע אבל זה ממש בסוגריים מרובעים.

פרץ אורון: שרשות הנמלים הופרטה, הנמל פועל כגורם פרטי, מה קורה בקניון עזריאלי או בכל קניון אחר - נותנים לשני בתי-מרקחת לפעול בקניון?

פרץ אורון: כלומר, מטבע הדברים שכאשר יש עסק רב-גוני, המנהל והבעלים גורם לאיזה שהוא תמהיל סביר.

פרץ אורון: כאשר ברשות הנמלים, אני אומר את זה במפורש ובגלוי, יגיעו למסקנה לדוגמא, שאספקת דלק לכלי-שיט, לא רצוי שמספר גורמים רב יפעיל את זה, אלא יהיה גורם אחד.

פרץ אורון: אבל הגורם הזה ייבחר במכרז שכל מי שרוצה לספק את הדלק, יכול לספק אותו.

פרץ אורון: אני חושב שצריך לתת את הקרדיט לרשות סטוסטורית שבמקרה כזה היא מחליטה את ההחלטה העניינית.

פרץ אורון: עכשיו, תזכור שאנחנו תחת ביקורתו של ביהמ"ש העליון כבג"צ.

פרץ אורון: כל עוד רשות הנמלים כתאגיד סטוטורי מחליטה את ההחלטה שכביכול מפלה גורם מסוים.

פרץ אורון: נניח לספק דלק בנמל, כי יצאו רק לאחד, הוא יתקוף אותנו כמו ריצ'רדסון בבג"צ והבג"צ יגיד אם זה השיקול שלו היה סביר או לא.

דוד טל: הזאת, שאנחנו הכרנו אותה קצת.

דוד טל: אם למשל תעשו כמו שעשו רשות התעופה שהעלו את הסף של המתמודדים במכרז לרמה כזאת שרק אחד אולי רק שניים יכולים להתמודד, בעצם זרקו את כל האחרים, ז"א, הם בעצם כבר קבעו.

גולן קנטי: טבעי זה המצב שבו מכרז לרפא את הקהל התחרותי או לדמות את המשחק התחרותי למצב קרוב ביותר.

גולן קנטי: עו"ד אורון בעצם מניח כהנחת מוצא שיהיו מונופולים ואז המכרז ידמה איזשהו.

גולן קנטי: אבל שוב כשאנחנו הולכים לכל המרחק הזה ובאים ואומרים, בוא נניח שזה מונופול טבעי ובוא נניח שאנחנו רוצים לדמות את התהליך התחרותי, עשינו מהלך שזז הצידה בצורה לא רצויה.

גולן קנטי: הרצוי במקור הוא, בוא נניח שתהיה תחרות ושתחרות כזו תתאפשר ולא נגיע למצב של מונופול טבעי.

גולן קנטי: לגבי הדברים שנאמרו קודם, האינטרס הראשוני גם במובנים של בעל קניון הוא למקסם בדיוק באותה שיטה שתיארתי.

גולן קנטי: למקסם את הרווח המונופוליסטי של מי שנמצא אצלו ובעצם לגבות מחיר לבלעדיות שהוא נותן לחנות מסוימת.

גולן קנטי: הממונה על ההגבלים העסקיים כבר הביע עמדתו בנושא הזה שלתת בלעדיות למישהו ספציפי בתוך קניון, יכול להיות הסדר כובל שעולה לכדי הפרה של חוק ההגבלים העסקיים.

אתי בנדלר: כפשוטה, אני לוקחת דוגמא נניח סוכן ביטוח מבקש לפתוח אצלכם סניף לצורך מכירת פוליסת ביטוח לנוסעים לחו"ל, לאלה שלא הספיקו להסדיר את זה.

אתי בנדלר: מילא שהוא צריך היתר ורשיון מכם לפתוח את עסקו.

אתי בנדלר: הכל תקין ואולי ראוי.

אתי בנדלר: והשאלה שנשאלת כאן האם יהיה רק סוכן אחד או שניים או שלושה.

אתי בנדלר: זה היבט אחד שעליו דובר כאן.

אתי בנדלר: אני שואלת היבט אחר - סוכן ביטוח צריך לקבל רשיון מהממונה על הביטוח באוצר.

אתי בנדלר: מה שאתה אומר זה שנניח שזה סניף של סוכנות ביטוח מסוימת שיש לה סניף גדול בירושלים או בת"א ואינני יודעת איפה.

אתי בנדלר: מה שעולה שבעצם מנוסח התקנה, אם אני קוראת אותה נכון ואולי אני לא הבנתי אותה, שאותו סוכן צריך לקבל רשיון ממנהל הנמל לעיסוקו בת"א.

אתי בנדלר: אמרתי לעצמי, הכיצד.

פרץ אורון: שאם אותו באמת סוכן.

פרץ אורון: או אם ניקח דוגמא סוכן אוניה או עמיל מכס, שהמשרד שלו בכלל משרד ענק מחוץ לנמל.

פרץ אורון: הוא צריך גם את ההיתר לפעול בנמל גם אם הוא שלוחה של העסק העיקרי.

פרץ אורון: זאת היתה הכוונה.

דוד טל: חוות דעת מקצועית בנושא הזה, משום שאני חושב שהנושא הוא כבד.

דוד טל: ולי יש כתפיים קצרות מלהכיל ולשאת את המשקל הזה.

דוד טל: ולאחר שתהיה לי חוות-דעת כזאת מפורטת, בהתייחס לכל הסעיפים בתקנות הללו.

דוד טל: אנחנו נקיים דיון נוסף בנושא הזה.

אתי בנדלר: מקרה תיקון בנוסח התקנות.

אתי בנדלר: אז אולי תבואו עוד לפני כן עם נוסח מתוקן.

דוד טל: התקנות הללוכשהן מתוקנות בהתאם לדברים של הממונה.

מלי סיטון: לדיון.

לסעיף השני: הוראות שעת חירום (פיקוח על כלי שיט) (איסור שיט באזור (Kהתשס"ד2003-.

לסעיף השני: אני מבקש פה קצת הסבר שיסבירו מה זה K ומה זה B ומה זה כל האיסורים האחרים של שדות קידוח כאלה ואחרים.

אריה רונה: הרצועה.

אריה רונה: בעצם חילק את זה לאזור K , L ו-M.

אריה רונה: אנחנו עוסקים באזור שנקרא אזור K שהוא האזור הצפוני ביותר שהוא גובל למעשה במדינת ישראל.

אריה רונה: והסכם הביניים נקבע שהאזור הזה יהיה סגור.

אריה רונה: זה אזור בים שמשתרע לרוחב של מייל וחצי בלבד.

אריה רונה: ז"א, שזה בערך 3 ק"מ שזה אזור חיץ ונקבע גם בהסכם הביניים שייאסר השיט באזור הזה.

אריה רונה: ניתן לעבור בטווח 3 מייל שזה בעצם התחום המנדטורי של מימי הרצועה עד 20 מייל שזה סוף האזור.

אריה רונה: והקמת קשר עם חיל הים כדי שחיל הים יוכל לשלוט בתנועה לצורכי מניעת פח"ע.

אריה רונה: אין פה המגבלה, מי שרוצה לעבור יוכל לעבור, רק יצטרך להקים קשר על ערוץ התג"מ הבינלאומי, להודיע את כוונתו, יקבל אישור מהשולט או יקבל אישור מכלי השיט בשטח ויעבור בבטחה ולא יהיה מצב של פתיחה באש בטעות או איזשהו מעשה כזה או אחר.

אריה רונה: החוף וגם בכתובים.

אריה רונה: יש תפוצה מאוד רחבה להודעה.

יחזקאל דרוקמן: אזור שמאז ומעולם היה סגור לשיט של דייגים פלסטינים.

מלי סיטון: "בתוקף סמכותי לפי תקנות 2(6) ו22- בתוספת לחוק להארכת תוקף של תקנות שעת חירום (פיקוח על כלי שיט) [נוסח משולב] התשל"ג1973-, ומאחר שאני רואה בכך צורך מטעמים שבביטחון המדינה, באישור וועדת הכלכלה של הכנסת לפי סעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז1977-, אני מורה לאמור: הגדרות 1.

מלי סיטון: בהוראות אלה - "אזור K" - אזור מול חופי אזור חבל עזה שרוחבו 1.5 מייל ימי

בנקודות הבאות: K1 N 26.9” 35´ 31º N ”17.2 29´ 34º K2 N 10.7” 35´ 31º N ”20.1 28´ 34º K3 N 34.3” 46´ 31º N ”47.4 09´ 34º K4 N 19.1” 45´ 31º N ”48.9 08´ 34º "תג"מ ימי" - תדרים גבוהים מאוד בתחום הימי.

אתי בנדלר: לעצמי מה עלול להיות העונש המוטל על מי שמפר את ההוראות האלה שהועדה עומדת לאשר.

אתי בנדלר: ואולי אני אפנה את תשומת הלב לסעיף 26 לחוק הארכת תוקף של תקנות שעת חירום פיקוח על כלי שיט {נוסח משולב) וכאן מדובר כדלקמן:

אתי בנדלר: מההוראות אלה, דינו מאסר שנה, קנס כאמור מתעדכן, וביהמ"ש רשאי לצוות על חילוט כלי השיט שבו נעברה העבירה.

מלי סיטון: איסור שיט 2.

מלי סיטון: בעל כלי שיט, קברניטו או מי שבידו השליטה השיט, לא ישיט כלי שיט ולא יפליג בו תחום אזור K אלא - לצורך חציית אזור K אל מעבר לו, ובלבד שנתקיימו תנאים אלה: החצייה נעשית במרחק העולה על 3 מייל ימי מקו החוף, ובמקביל לקו החוף, בדרך הקצרה ביותר; לפני חציית אזור K, הקים קברניט כלי השיט קשר עם חיל הים וקיבל את אישורו לחציית האזור; הקשר יקוים על ערוץ 16 בתג"מ הימי.

מלי סיטון: לכל צורך אחר, באישור מראש מאת מפקד חיל הים, או מי שהוא הסמיך לעניין זה, ובתנאים שהורה עליה.

מלי סיטון: שמירת דינים 3.

מלי סיטון: אין בהוראות אלה כדי לגרוע מהוראות כל דין לעניין חובות המוטלות על בעל כלי שיט, קברניטו או מי שבידו השליטה בכלי השיט".

מלי סיטון: מי שחותם על ההוראות האלה הוא מנהל מינהל הספנות והנמלים, אריה רונה שהוסמך ע"י האוצר.

מלי סיטון: בתוקף סמכותי לפי תקנות 2(6) ו22- בתוספת לחוק להארכת תוקף של תקנות שעת חירום (פיקוח על כלי שיט) [נוסח משולב] התשל"ג1973- ומאחר שאני רואה בכך צורך מטעמים שבביטחון המדינה, באישור ועדת הכלכלה של הכנסת לפי 2 (ב) לחוק העונשין, התשל"ז1977- אני מורה לאמור: הגדרות 1.

מלי סיטון: בהוראות אלה - "אזור אסור לשיט" - שטח ברדיוס של 3 מייל ימי המקיף את האסדה והמסומן בקווים אלכסוניים בצבע אדום במפה שבתוספת; "האסדה" - אסדת הקידוח "מרי B" MARI-B))

שמיקומה בנקודות: N ”08 4'4 31º; E ”43 '17 34º; "התג"מ הימי" - תדרים גבוהים מאוד בתחום הימי.

עוז גופמן: משפחות של דייגים.

עוז גופמן: החוק המוצע בעצם מצמצם את יכולת הפרנסה של אותם דייגים.

עוז גופמן: ז"א, 3 מייל ימי אסור להם להתקרב, הם צריכים להשיג הרבה לפני את הגרירה עם המכמורתן, להסתובב בחזרה ולא להיכנס לשם.

עוז גופמן: ברור לכולם שהגז חשוב יותר מהדיג, אבל אנחנו מעונינים לצמצם את הנזק לדייגים.

עוז גופמן: אנחנו ביקשנו לצמצם טווח, ז"א להקטין את הטווח מ3- מייל.

עוז גופמן: יש גם אפשרות שאותן ספינות שיעבדו באזור הן יהיו ספינות מזוהות בעזרת איתורנים, ז"א, מכשירים שיהיו על הספינה ויידעו בדיוק מי מתקרב אל האזור.

יאיר זילברמן: שצה"ל יכלול את מערך ההגנה שלו, את אותה אסדה.

יאיר זילברמן: האסדה הזו הוגדרה בהחלטת ממשלה כמתקן חיוני למדינת ישראל.

יאיר זילברמן: ז"א, זה לא אני הגדרתי וכך אני אמון על ההבטחה שלה.

יאיר זילברמן: והרעיון הוא שאנחנו רוצים אזור סטרילי, ואני מתנגד למילה היסטריה, זה לא היסטריה, אלא אזור סטרילי של 3 מייל סביב האסדה, שלא יהיו בהם כלי שיט.

יאיר זילברמן: האסדה נמצאת בטווח של 13 מייל מהחוף, של משהו של שתיים וקצת, כמעט 30 ק"מ.

יאיר זילברמן: אנחנו לא יודעים מאיפה מגיעים כלי השיט, מהיכן הם מגיעים, עכשיו עושים מין תנועה ממערב למזרח, או מצפון לדרום, או מדרום לצפון, שזה יכול להגיע מאזור הרצועה או מאזור המים הבינ"ל ממערב.

יאיר זילברמן: אנחנו חושבים שכדי שתהיה לנו שליטה טובה על האזור, אנחנו רוצים שהוא יהיה סטרילי לחלוטין.

יאיר זילברמן: אני אתן איזשהו קנה מידה להמחיש - כלי שיט לא בגדר של מכמורתן גדול כזה, אבל פעם שהוא מתחיל להניח, מה שנקרא פול טרוטל למנועים שלו ורץ קדימה, אם הוא נוסע בין 25 ל30- קשר, את הטווח של ה3- מייל שאני יודע לא יודע מי הוא - סוגר תוך 6 דקות.

יאיר זילברמן: ולפיכך, אנחנו לא היינו רוצים שיסתובבו שם כלי שיט משום סוג.

יאיר זילברמן: זה הרעיון.

עוז גופמן: מקדם ביטחון או מקדם היסטריה, ספינות על מכמורתם שהוא מדבר עליהם, הן ספינות שנוסעות באמת מאוד לאט.

עוז גופמן: 2.5 קשר שתחנות החוף של חיל הים מזוהות על רובם.

עוז גופמן: יודעות שהספינה נוסעת, יודעות בד"כ מי הראיס של הספינה, מי הקפטן של הספינה, ספינות מוכרות שבצורה זו או אחרת גם מסייעות לחיל הים בתור עיניים בים.

עוז גופמן: אני לא מדבר על הספינות המהירות שבאמת החשש הביטחוני מהם הוא כבד.

עוז גופמן: שיכולות לרוץ ולעשות נזק ביטחוני.

עוז גופמן: אני מדבר פה על פרנסה של אנשים.

עוז גופמן: עכשיו, אם זה שטח סטרילי וזה בעל חשיבות ביטחונית ראשונה במעלה, אז יש פה אובדן הכנסה של דייגים וצריך לחשוב גם על איזה שהוא פיצוי או לצמצם את הטווח.

אליעזר כהן: מהירות.

דוד טל: האם זה עדיין התראה מתאימה.

אריה זילברמן: פחות משלוש דקות.

יגאל חסון: ואנחנו לוקחים כאפשרות, אנחנו וגם חיל הים כמובן, סירה יכולה לצאת ב5- קשרים, אני מדבר על הזאפים למשל, לצרף עוד מנוע ולעבור למצב של 20 קשרים בקלות.

יגאל חסון: זה מניע תגובה, אני מדבר על המתקן ושל הדבורים וכלי השיט שנמצאים בשטח, למשהו בין 4 ל6- דקות.

יגאל חסון: במקרה חירום שאנחנו לא מצליחים לזהות את המטרה ואני מדבר אנחנו, אני מדבר על המתווה מתוקף החלטת הממשלה, חלק מהפעילות שלנו זה לנתק את הבארות בעזרת כפתורי חירום.

יגאל חסון: הזמן שלוקח לרוקן את המתקן, זה בערך הזמן של 6 דקות.

יגאל חסון: הלחץ הולך ויורד.

יגאל חסון: עד שאנחנו לא מצליחים לרוקן את המתקן לגמרי מה-inventory שלו - המתקן הזה הוא פציץ.

יגאל חסון: ז"א, אם הוא יקבל מכה למטה הוא עלול להתרומם באוויר.

יגאל חסון: לגבי המקרים עם הדייגים - אף אחד לא רוצה לגזול פרנסה מאף אחד, אבל אני פונה לחוש של האחראים.

יגאל חסון: מקרים של כניסה לתוך התחום.

יגאל חסון: ברוב המקרים, אני חייב להגיד את זה, שניגשים למכמורתן ומסבירים לו ומבקשים ממנו, הוא פשוט מרים את הרשתות וזז מתוך הבנה.

יגאל חסון: הים גדול, הים עצום שמה.

יגאל חסון: היו לנו מתחילת השנה שני מקרים.

דוד טל: לשם, איך הם מגיעים לשם?

יגאל חסון: שרונה פה ציין, שזה שטח אסור בשיט בכלל.

יגאל חסון: אבל בשטח שלנו, איפה שהמתקן יושב, השטח הוא מסומן לפני שנה וחודש.

דוד טל: אני הייתי רוצה פה דווקא פתרון מכם ולא להותיר לי את פתרון הבעיה, משום שאני לא יודע בכמה דייגים מדובר.

עוז גופמן: ספינת מכמורת זה לפחות 3 בתי אב.

עוז גופמן: הספינות שעובדות בדרום זה בדיוק חצי.

עוז גופמן: ז"א, זה 14 ספינות שבמשך שנים עבדו שם באותו אזור.

אריה רונה: זה.

אריה רונה: זה דבר כל טריוויאלי לעקוף משהו ב3- מייל.

דוד טל: לפני שאני מאשר או לא.

דוד טל: השאלה רק אם אפשר לדוג גם במים האחרים.

דוד טל: המים האחרים הם לא מים עכורים, הם אפילו מים טובים.

עוז גופמן: שסגורים, יש אזורים סלעיים שאותם מכמורתנים לא יכולים לעבוד בהם.

עוז גופמן: ובים נמצאים כל הזמן, כל יום שאפשר לדוג - נמצאים שם דייגים.

עוז גופמן: אנחנו פה סגרנו לאנשים שטחי דיג שלהם.

דוד טל: הם צריכים לשוט אולי עוד 5 ק"מ כדי לדוג במקומות אחרים.

אתי בנדלר: פחות טוב.

אתי בנדלר: ז"א, מה הנזק שנגרם להם, את זה אנחנו רוצים לדעת.

אליעזר כהן: דברים מנקודת השלכה של נתונים מבצעיים על הביטחון.

אליעזר כהן: נתון אחד, שזה מתקן רגיש ושהוא יכול להתפוצץ, פשוט להתרומם לאוויר.

אליעזר כהן: ונתון שני ששאלתי אותו, זה כמה אנשים יש על האסדה בממוצע - 40.

אליעזר כהן: תאר לך שבא איזה מנוול מעזה ומרים את האסדה הזו לאוויר והורג 40 איש.

אליעזר כהן: איך נסביר את זה אח"כ.

אליעזר כהן: דאגנו לדייגים?

יגאל חסון: ישראליים שנכנסו לתחום.

יגאל חסון: אנחנו מכירים כמובן את הדייגים.

יגאל חסון: ואני אומר, אנחנו מדברים עם הדייגים.

יגאל חסון: אני חושב שהדעה שלהם היא שונה לגמרי ממה שמוצגת פה.

יגאל חסון: אתה פשוט ניגש אליהם - מבקש מהם שהם טיפה יזוזו, אנחנו מסבירים להם, הם פשוט מסכנים אותנו בזה שהם מעלים מטרות לתוך השטח שלא יודעים להתעסק איתם.

יגאל חסון: אנחנו לא נלחמים איתם, מבקשים, הם זזים וכולם יודעים, ולא קרה שום דבר.

יגאל חסון: זה קצת קנטרני.

יחזקאל דרוקמן: אסדת הפקה.

יחזקאל דרוקמן: אנחנו מבקשים להוסיף לסעיף 3 שהאיסור לא יחול על מי שיש לו זכות נפט בשטח הסגור.

יחזקאל דרוקמן: או שעל ספינות שירות, למי שיקדח שם לצורכי נפט .

יחזקאל דרוקמן: סעיף 3 - איסור זה לא יחול" (ואני מיד מסביר).

יחזקאל דרוקמן: הבקשה שלנו היא להוסיף את התוספת הבאה: "איסור זה לא יחול על מפעיל כלי שיט שהוא בעל זכות נפט בשטח הסגור, או נותן שירותים לבעל זכות נפט".

אתי בנדלר: של ים תטיס אמור לדעת שרואה ספינה מפליגה, שמדובר פה בנציג של בעל זכות נפט.

יחזקאל דרוקמן: מגיעה אסדה לקידוחים שזה כלי שיט מאוד גדול.

יחזקאל דרוקמן: תנועתו אל השטח ומן השטח הוא נודע ברבים ובוודאי לכל גורמי חיל הים וכל הגורמים האחראים על השיט בים.

יחזקאל דרוקמן: אבל לפני זה אני רוצה להסביר את העניין מה האופק שם - אנחנו יורים לעצמנו ברגל.

יחזקאל דרוקמן: אפילו ים תטיס שהיא הבעלים של השטח הזה, תרצה לקדוח מחר, לא תוכל אלא ברשות מפקד חיל הים או מישהו מטעמו.

יחזקאל דרוקמן: ובודאי השכנים שלהם, שהשטח שלהם חל בתחום הסגור, שהם מתחרים.

יחזקאל דרוקמן: אפשר יהיה למנוע בצורה אולי לא תקינה קדיחה או פעילות חיפושים לתחום הסגור.

יחזקאל דרוקמן: האירוע הזה הוא מאוד נדיר ואנשי חיל הים יודעים, זה קורה פעם בכמה שנים, זה נודע ברבים, יש התרעות.

יחזקאל דרוקמן: לכל אסדת קידוח יש שתי אוניות שירות שמתחלפות זו עם זו.

יחזקאל דרוקמן: פעם ביום, פעם ביומיים, נוסעת אוניית השירות מנמל אשדוד או מנמל אשקלון לספק אספקה.

יחזקאל דרוקמן: והתקופה של הפעילות היא תקופה מוגבלת של חודשיים, שלושה, ארבעה.

יחזקאל דרוקמן: זה זמן הפעילות.

יחזקאל דרוקמן: ולכן זה לא דבר שיגרתי, זה לא דבר יומיומי שהוא עלול לפגוע בביטחון.

יחזקאל דרוקמן: ואני חושב שזה אפילו משכחה או מנוחות,

מלי סיטון: הים, על מנת שגם יינתן האישור למקרים שאנחנו צפינו, הם נדירים אבל הם קורים.

מלי סיטון: וגם על-מנת שיווצר אותו תיאום טכני שצריך לבצע עם כוחות הביטחון.

מלי סיטון: לכן אנחנו רואים את המקרים שפורטו עכשיו בגדר אותם אלה שיותרו באישור מראש ובתיאום.

מלי סיטון: עוד מקרים, כמו שהוא אמר, ספינה כזאת ספינה אחרת, פתחנו את הפתח שלא להישאר באיסור, להתיר את האישור של מפקד חיל הים בתנאים שייקבעו ובתנאים שהוא ייקבע.

אריה רונה: לעשות את זה.

יאיר זילברמן: הפקת ניסיון של יסמקו, אם אני לא טועה, בשם GAM, הם היו בטווח של 2.4 מייל מאסדת הקידוח, הם תיאמו את זה מאג"ת ועם חיל הים והיה תהליך פשוט, והגדרנו תדרים, הגדרנו נהלי עבודה וזה בוצע.

יאיר זילברמן: אני חושב שלא נכון להשאיר את זה פתוח, כי אז יכול לצוץ כל אחד משם, גם אני רוצה להיות שם.

יאיר זילברמן: עדיף שזה יהיה סגור סטרילי ואנחנו מתאמים את זה וזה מתואם.

יאיר זילברמן: אנחנו משרתים את האינטרסים של המדינה - זה צריך להיות ברור, אנחנו לא נגד זה.

אתי בנדלר: שלהם מראש לחיל הים?

אתי בנדלר: מי שהוא הסמיך לכך לעניין זה ובתנאים שהורה עליהם".

להוסיף הוראה: ז"א, עדיין אני רוצה להשאיר בכל זאת איזשהו קשיחות דעת אם יש סיכון ביטחוני או אינני יודעת מה, מאדם מסוים.

יחזקאל דרוקמן: מראש, כי הוא עובדת בעולם כולו וצריך לחתום איתה חוזה והיא מיועדת לחלון זמן מסוים, לבוא להתייצב באתר הקידוח.

יחזקאל דרוקמן: וכאן הקושי.

יחזקאל דרוקמן: של ים תטיס.

יחזקאל דרוקמן: ולא יכול להיות מצב שיימנע מאמץ חיפושים לגיטימיים.

דוד טל: בלבד".

ערן שמיר: נסיבות שבהם אנחנו לא מאשרים.

דוד טל: שהוא לא רוצה לאשר - הוא יצטרך להודיע שהוא לא מאשר.

ערן שמיר: מראש מה הנסיבות.

אתי בנדלר: אתם תאמרו, נסיבות ז"א, בשבוע הבא לא נאשר בכלל מעבר או שיהיה מקרים שאתם תגידו לאדון X, אנחנו לא מאשרים.

אתי בנדלר: להפליג שם ומתי ואיזה תקופה, ואתם תאשרו את זה מראש שיהיה להם אישור, אלא אם כן אתם תגידו, לא בשבוע הזה, או לאדם מסוים.

אליעזר כהן: נושא של שר התחבורה.

מלי סיטון: אותו באופן האובייקטיבי ביותר, פעם שמפקד חיל הים יכול לאשר סטייה מהאיסור שקיים בסעיף 3.

מלי סיטון: וזה היה התיאום שחשבנו שפעם שהוא יופיע בסעיף הוא עונה על השאלה.

אתי בנדלר: ממופיע כרגע או אם זה נותן מענה לכל האפשרויות .

אתי בנדלר: זה בעצם מתמקד בהיקף שיקול של מפקד חיל הים.

אתי בנדלר: על כך מדובר.

אתי בנדלר: "בהתאם לנוסח המוצע, היקף שיקול דעתו של מפקד חיל הים הוא בלתי מוגבל.

אתי בנדלר: " כמובן אנחנו יוצאים מתוך הנחה שכל בעל תפקיד מפעיל את שיקול דעתו בסבירות.

אתי בנדלר: אבל זה עדיין שיקול דעת בלתי מוגבל.

אתי בנדלר: התוספת שהצעתי אומרת ששיקול הדעת שלו יצומצם במקרה לגבי מי שיש לו זכות נפט כפי שהוצג ע"י הממונה לענייני הנפט במשרד התשתיות הלאומיות.

אתי בנדלר: ואם הם מוסרים את הרשימה מראש - מפקד חיל הים יצטרך לתת את האישור אלא אם כן.

דוד טל: כמה זה חשוב ועד כמה פחות חשוב.

יחזקאל דרוקמן: נזק ביטחוני לאסדת הפקה, לא ייגרם שום נזק ….

יחזקאל דרוקמן: של אסדת קדיחה של חברה אחרת בסמיכות.

יחזקאל דרוקמן: מה השיקול דעת של מפקד חיל הים רוצה לשמור לעצמו - אם הוא יהיו לו שיקולים ביטחוניים שעלולים להפריע לפעילותו.

יחזקאל דרוקמן: ועל כן טוב לו לא להכניס שם כלי שיט.

יחזקאל דרוקמן: לצורך זה יש לו כלים אחרים.

יחזקאל דרוקמן: מפקד חיל הים יכול לסגור שטח משטחי הים של מדינת ישראל לשיט והודעה באותו ערוץ.

יחזקאל דרוקמן: ההבדל הגורף שהיוהמ"ש הנכבדה עמדה עליו, שהוא פתוח.

יחזקאל דרוקמן: עלול לשמש לצרכים לא לעניין, לא להגן על האסדה של הפיקוח אלא לסגור שטח .

אליעזר כהן: הוא כן יאשר, זה לא יקרה שהוא לא יאשר.

ערן שמיר: מי שהוא מינה אותם ומוסמך לתת אותם לצורך ביטחון המדינה.

ערן שמיר: השיקול דעת שמפעיל מפקד חיל הים הוא לעולם שיקול דעת ביטחוני.

ערן שמיר: אין מצב שמפקד חיל הים ישקול שיקולים שהם שיקולים מסחריים או שיקולים שהם שיקולים תחרותיים.

ערן שמיר: צריך לזכור, הכלי למשל שמציע ד"ר דרוקמן של סגירת שטחים בים, הוא כלי חלקי מאוד.

ערן שמיר: לאור העובדה שחלק ניכר מהשטחים שאנחנו מדברים עליהם בכלל מחוץ למים הטריטוריאלים של ישראל.

ערן שמיר: אין למפקד חיל הים ואין לאף אחד אחר סמכות מחוץ למים האלה.

ערן שמיר: הסמכות היחידה שלנו היא ששר התחבורה הוא שהסמיך ליתן הוראות לכלי שיט ישראליים, אל תיכנסו לאזורים כאלה.

ערן שמיר: מפקד חיל הים, אי אפשר לצמצם את שיקול הדעת שלו, כי זה בעצם משמעות הדברים שאנחנו מצמצמים את שיקול דעתו הביטחוני.

ערן שמיר: בעוד שתיאום של כניסת כלי שיט כמו שד"ר דרוקמן מדבר עליהם, היא נעשית חודשים מראש, שיקולים ביטחוניים מה לעשות הם מאוד בסמיכות הדברים, לפתע יש התראה, צריך לומר היום אי אפשר להיכנס, לא בשעות האור, לא באזור מסוים.

נעם בריימן: שמנסה איזון יותר נכון בנסיבות האלה.

נעם בריימן: אנחנו רוצים שהכלל יהיה שיינתן אישור אלא אם כן באמת במקרים חריגים, שביום ספציפי או בבעיה ספציפית.

דוד טל: לעולם יישאר שיקול הדעת בידיו של מפקד חיל הים.

דוד טל: הוא תמיד יצטרך לתת - אלא אם כן, כמו שאמרנו, אלא אם קיבל איזה שהיא מודיעינית כזו או אחרת, הוא מחליט לא לתת היום, השבוע הזה הוא לא ייתן.

דוד טל: ואז בתוך המסגרת הזאת של ההצעה, הוא יכול לעשות את זה, עדיין השליטה אצלו בידיים.

דוד טל: אבל אם הוא לא ירצה לתת הוא צריך להגיד למה, היום לא או מחר לא.

דוד טל: מבחינתי שלי הוא לא צריך לפרט לי את הידיעות המודיעיניות, אבל די לי שהוא אמר, שהשבוע הזה, השטח הזה סגור מבחינה ביטחונית.

ערן שמיר: מפקד חיל הים.

ערן שמיר: אני חושב כשעסקינן בשיקול דעת שהוא ביטחוני בלבד, יש בעיה לצמצם אותו, צריך להשאיר אותו כדוח ככל האפשר.

דוד טל: שמעבירים לכם את הנתונים, מפקד חיל הים ייתן אישור.

דוד טל: עכשיו, אם הוא יחליט שלא, הוא גם יכול להחליט שלא, אז הוא יחליט ביום הזה, בשבוע הזה, מנסיבות כאלה ואחרות, הוא לא רוצה לתת.

דוד טל: אז שיקול הדעת עדיין נמצא אצלו.

דוד טל: מה שנרשם בהתחלה שלא נחשב כאילו שהוא צריך לתת.

דוד טל: בוא נאמר, במידה מסוימת אפשר לראות שאז שיקול הדעת שלו יותר גדול.

דוד טל: עם כל הצמצום של של שיקול הדעת, עדיין שיקול הדעת נשאר אצל מפקד חיל הים.

דוד טל: ואנחנו חס וחלילה לא חושבים שמפקד חיל הים שהוא כפי שאמר חה"כ כהן, כמו אויב העם, ודאי שלא.

יגאל חסון: את זה בחשבון.

יגאל חסון: אני חושב שאין שם סמכויות מלאות למפקד חיל הים.

יגאל חסון: לגבי האוניות שמשתתפות בפעילות מהסוג הזה - בעל העניין או בעל החזקה שוכר חברות.

יגאל חסון: כל עוד הם בתוך השטח שלנו, אפשר לבדוק אותם ואפשר לדעת מי נמצא שם.

יגאל חסון: אני רוצה להגיד לכם שעל האוניות האלה יש מצרים, לובים, אינדונזים, פקיסטניים, אנשים מכל מיני מקומות.

יגאל חסון: והסיכון לפרוייקט ים תטיס, למתקן, הוא מיידי.

יגאל חסון: ואני אתן דוגמא של מחיר אחד.

יגאל חסון: במקרה הנחת הצינור של פרוייקט משיק והתרחש ברובו בשטח הטריטוריאלי, קפטן של אחת הספינות בדרכו בחזרה למצרים, בגלל שהוא היה מרוגז, הוא שם חרטום על המתקן ורץ למתקן ולא נענה לבקשות חיל הים ושל המתקן לעצור ולהזדהות.

יגאל חסון: זה הגיע למצב שכלי שיט של חיל הים וכלי שיט שלנו, היה צריך להתייצב ולחסום אותו במייל האחרון.

יגאל חסון: עכשיו קפטן כזה שהשתגע או שהיה מרוגז על מישהו, יכול להוריד את המתקן.

יגאל חסון: ולכן ה3- מייל, אני חוזר ל3- מייל, זה נותן זמן תגובה.

דוד טל: יש עוד הערות?

דוד טל: אז אנחנו נאמץ את הניסוח של היוהמ"ש שלנו.

דוד טל: ואני מאוד מבקש ממשרדי הממשלה השונים, יהיה טוב יותר אם אתם תגיעו לכאן עם נוסחים מתואמים ושאנחנו לא צריכים להחליט בנושא הזה.

דוד טל: אני אגיד לכם גם מדוע - לא מפני שאני לא אוהב להחליט על הדברים האלה, משום שהידע שלי בהרבה מאוד נושאים הוא מאוד מצומצם.

דוד טל: אני מניח שאתם, אנשי חיל הים, אנשי מספנות, משרד האנרגיה והתשתיות, יודעים טוב יותר ממני.

דוד טל: ולכן טוב יותר ששם זה ייסגר.

אתי בנדלר: את אותו עקרון.

דוד טל: לכם הצעות אחרות, אנחנו נשלים את זה מראש.

מלי סיטון: חובת הקמת קשר 2.

מלי סיטון: בעל כלי שיט, קברניטו או מי שבידו השליטה בכלי שיט, המפליג במרחק שאינו עולה על 5 מייל ימי מהאסדה, יקים קשר עם האסדה או עם תחנת החוף רדיו חיפה (0X4); הקשר יקוים על ערוץ 16 בתג"מ הימי.

אתי בנדלר: מייל, לא על 3 מייל שהם כבר צריכים ליצור קשר.

אתי בנדלר: האם כל כלי השיט שעוסקים בדיג מצוידים במכשירי קשר שמאפשרים יצירת קשר בערוץ שעליו מדובר.

מלי סיטון: "איסור שיט 3 .

מלי סיטון: בעל כלי שיט, קברניטו או מי שבידו השלטה בכלי השיט, לא ישיט כלי שיט ולא יפליג בו באזור האסור לשיט, אלא באישור מראש מאת מפקד חיל הים, או מי שהוא הסמיך לעניין זה ובתנאים שהורה עליהם"

מלי סיטון: "שמירת דינים 4.

מלי סיטון: אין בהוראות אלה כדי לגרוע מהוראות כל דין לעניין חובות המוטלות על בעל כלי שיט, קברניטו או מי שבידו השליטה בכלי השיט".

דוד טל: הצבעה.

דוד טל: מי בעד ?

דוד טל: בעד - פה אחד - אין מתנגדים - אין נמנעים.

דוד טל: אשר על כן אני מאשר את התקנות הללו.

לסעיף 4: תקנות הנמלים (בטיחות השיט) (תיקון) התשס"ג2003- בדבר מניעת זיהום הים מכלי שיט, נתיבי הפלגה, הצוותים, מטלותיהם ותנאי עבודתם ורווחת הנוסעים.

מלי סיטון: להמציא אותו יחד עם עוד שלושה תיקונים שאנחנו נגיע אליהם, אבל הם כבר מנוסחים עם משרד המשפטים.

מלי סיטון: יש פה את הנוסח המתוקן כפי שגם משרד המשפטים כבר אישר אותו.

מלי סיטון: השאר כבר בפנים.

מלי סיטון: לכן אני חוזרת ואומרת שסעיף 7 בתיקון כמו שהוא מונח בפני וועדת הכלכלה.

מלי סיטון: סעיף 7 מתקן את תקנה 14.

מלי סיטון: ובתקנה 14 לתקנות העיקריות במקום מה שמופיע, 1 ו2-, זה בתחתית עמ' 3 לתיקון.

מלי סיטון: במקום 1 ו2- ייאמר: במקום תקנת משנה א' יבוא, ולבקשת הועדה וסיכום שלה "א.

מלי סיטון: לא יושט כלי שיט ישראלי אלא אם כן נמצא בכלי שיט צוות בטיחות".

מלי סיטון: זה היה התיקון לתקנה הזו בסעיף 7.

מלי סיטון: להחיל את ההוראות שיש בו על כל אחד מכלי השיט הישראליים שהם, אוניה, גוררת, ספינת מכמורת וספינת נוסעים בשכר.

מלי סיטון: עיקרו של הפרק הוא למעשה ההגדרה של מהו צוות משלים, האיוש במשמרות הרצופות והמשמעות של צוות במשמרות בזמן שכלי השיט עוגן בנמל.

מלי סיטון: אני מוכרחה עוד להוסיף אדוני.

מלי סיטון: מה שאני מבקשת עוד להעיר אדוני, זה שבישיבה הקודמת, הועדה ביקשה שאנחנו נבוא בדברים יחד עם רשות הנמלים ואנחנו באנו בדברים והתיקונים שהם בעקבות הסיג ושיח עם רשות הנמלים כבר מופיעים בנוסח המוסכם והם מודגשים בקו מתחתיהם.

אליעזר שטרנברג: ומשונות שמופיע סדרים, שלושים ומשהו סדרים לגבי אוניה, אם היא ככה, אם היא ככה, רציתי לעשות את זה פשוט, צמצמתי את זה לגבי אוניה למשל, מ30- ומשהו ל7-8- וספינת דייג.

אליעזר שטרנברג: בהוראות היה כתוב אוניה שעוגנת, אבל אוניה שזזה טיפה, כל מיני כאלה.

אליעזר שטרנברג: עשיתי את זה פשוט.

אליעזר שטרנברג: וזו גם הדרישה של הארגון הימי הבינ"ל.

אליעזר שטרנברג: בין השאר בגלל שעשיתי את זה פשוט, אבל צריך צוות משלים?

אליעזר שטרנברג: הצוות המשלים אני לא יודע ממנו.

אליעזר שטרנברג: אני נותן תמיד דוגמא.

אליעזר שטרנברג: הפלגתי באוניה של 150 אלף טון והיה בחוזה, בצ'רטר פרטי של מינהל הספנות, לא יודע, היה צריך להיות לנקות מחסנים, עכשיו לנקות באוניה של 150 אלף טון מחסנים, כל מחסן זה פי עשר מזה.

אליעזר שטרנברג: הארבעה האנשים שישנם של אנשי משמרות, עובדים בניקיון, הם מגיעים ב6- בערב והם שפוכים.

אליעזר שטרנברג: ואז אין משמרות.

אליעזר שטרנברג: לכן בעל כלי השיט, אני מחייב להגיד פה, שאם אתה רואה שבגלל תנאי העבודה אתה צריך יותר אנשים - אנא צוות אותם, מינהל הספנות לא יודע על זה.

אליעזר שטרנברג: ואז מה שקרה - באותה אוניה שהפלגתי לא היה משמרות, כי אנשים היו שפוכים.

מאלה: כל אלה הם כלי שיט שמוגדרים בסעיף הראשון של תקנות הנמלים (בטיחות השיט) מבחינת הגודל והאורך או כל המאפיינים שלהם.

אליעזר שטרנברג: ברשיון כתוב עד 24 מטר, אבל הכלי 25 מ', אז מה הוא עבריין בכוח.

אליעזר שטרנברג: עכשיו את תקנה לכלי אחד לעשות תקנות, זה נשמע אבסורד.

מלי סיטון: המלצות והחלטות בינ"ל.

מלי סיטון: כי מעצם טיבו של התחום הזה.

מלי סיטון: "סעיף 26(ב) רבתי - צוות משלים א.

מלי סיטון: -בנוסף על צוות הבטיחות הקבוע לכלי השיט, חייבים כלי השיט, ופה יש תוספת או מפעילו" לצוות את כלי השיט בצוות משלים כדי להבטיח את אלה: (1) קיום דרישות האמנה להכשרה והסמכה בדבר שעות העבודה והמנוחה; (2) תפעול ואחזקה נאותה של כלי השיט, מטענו ציודו ומערכותיו.

מלי סיטון: (3) רווחת הנוסעים ואנשי הצוות בהתחשב בתנאי ההפלגה.

מלי סיטון: (4) הפעלת אמצעי הצלה, כיבוי אש ומערכות כלי השיט בעת חירום ומצוקה; מניעת זיהום ים מכלי השיט; מתן טיפול ועזרה רפואית; קיום תקשורת תקינה בין כלי השיט לתחנות אל-חוט; קיום משמרות יעילות בגשר ובמכונה.

מלי סיטון: בבואם לצוות את כלי השיט בצוות משלים, יתנו בעל כלי השיט או מפעילו את דעתם על כל אלה: גודל וסוג כלי השיט, מערכותיו, מבנהו וציודו; גודל וסוג מערכת ההנעה הראשית של כלי השיט, תוך דגש על תפקוד האוטומציה הקיימת בחדר המכונות, במערכת ההגה ובמערכת ריתוק כלי השיט לרציף; שיטת תחזוקת כלי השיט; המטען, לרבות ההכנות, הבדיקות והטיפולים הנדרשים לפני הטעינה, בעת הטעינה והפריקה, ובהובלה; תכיפות פקידת הנמלים ומשך ההפלגה; אזור ההפלגה מבחינת מזג אוויר, תנאי הים, תנאי הראות, צפיפות התנועה, הפלגות באזורים הסמוכים ליבשה, בנהרות, בנתיבי תעבורה, באזורים בעלי מרחב תמרון מוגבל, הן מבחינת שטח הים והן מבחינת עומק המים ביחס לשוקע כלי השיט; פעילות מיוחדת בכלי השיט כגון הכשרת מתלמדים; מספר אנשי הצוות והנוסעים שכלי השיט רשאי להוביל.

מלי סיטון: סעיף 26ג' רבתי - איוש במשמרות רצופות.

מלי סיטון: בכלי שיט יקוימו במשך כל שעות היממה משמרות רצופות, בגשר הפיקוד ובחדר המכונות, לכל הפחות, בידי מי שהוסמך להחזקת משמרת לפי תקנה 21 לתקנות הספנות (ימאים), התשס"ב2002-, או בידי מי שהוסמך לפי תקנות 10 עד 10ב' רבתי לתקנות הספנות (ימאים) (משיטי כלי שיט קטנים) התשנ"ח1998- לפי העניין.

מלי סיטון: מספר אנשי המשמרת יהיה לפי החלטת הקברניט בהתייעצות עם בעל הדרגה הגבוהה ביותר במחלקת המכונה, ובלבד שבשעות חשכה תכלול המשמרת בגשר הפיקוד שני אנשי צוות לפחות.

מלי סיטון: על אף האמור בתקנת משנה (א) החובה להחזקת משמרת רצופה בחדר המכונות לא תחול על כלי שיט שברשיון השיט שלו נקבע לגבי חדר המכונות שלו כי הוא "בלתי מאויש תקופתי", ובלבד שמותקנת בו אזעקה לאיש בודד (Personal Alarm).

מלי סיטון: סעיף 26ד' רבתי - צוות המשמרות בעגינה ובנמל.

מלי סיטון: 26 ד' - על אף האמור בתקנה 26 ג' רבתי - בהיות כלי השיט בעגינה או רתוק בבטחה בנמל, בהתחשב במספר הנוסעים שבכלי השיט, בעבודות המטען, בתחזית מזג האוויר והים, בכללי הימאות הטובה, בנוהג הימי ובכללי הבטיחות הנהוגים, רשאי הקברניט להורות: כי כלי השיט יצוות בצוות הקטן מצוות הבטיחות, ויתקיימו בו במשמרות רצופות שונות מהקבוע בתקנה 26ג' רבתי, ובלבד שבכל עת ימצאו בכלי השיט אנשי צוות במספר, בדרגות ובתפקידים לצורך תפעולו השוטף של כלי השיט וכן לתת מענה הולם בכל מקרה של חירום ומצוקה; בכלי שיט שמאופי עבודתו הרגיל סגור בין הפלגה להפלגה והוא רתוק בבטחה בנמל, ריק מאדם וכל מערכותיו מושבתות - כי כלי השיט יעמוד ללא צוות ולא יתקיימו בו משמרות.

מלי סיטון: האמור לעיל יבוצע רק לאחר קבלת אישור מנהל הנמל.

אריה רונה: כן לצוות אותו עכשיו בשני אנשים.

אריה רונה: אם יש חס וחלילה שריפה בקרבה, יש סכנה שתהיה התלקחות, הוא אומר, העמד את עצמך בכוננות, תעשה כך, תעשה אחרת.

אריה רונה: חובה שמישהו ייתן הוראות.

מלי סיטון: "סעיף 26 ה' - איסור השטה ועגינה.

מלי סיטון: לא ישיט אדם כלי שיט ישראלי אלא אם כן: כלי השיט מצוות בצוות בטיחות; כלי השיט מצוות משלים; כלי השיט מאויש במשמרות רצופות.

מלי סיטון: לא יעגון כלי שיט ישראלי אלא אם כן הוא צוות ומאויש בהתאם להוראות תקנה 26ד' רבתי".

מלי סיטון: 9.

מלי סיטון: הוספת תקנה 27 א'.

מלי סיטון: אחרי תקנה 27 לתקנות העיקריות יבוא: בדיקת כלי שיט בחו"ל 27 א.

מלי סיטון: רבתי .

מלי סיטון: על אף האמור בתקנה 27 רשאי המנהל להורות כי בדיקת כללית ראשונה לכלי שיט שתפוסתו עד 500 טון ברוטו, הנמצא בחו"ל, תתבצע בידי ארגון מוכר כהגדרתו בתקנות הבניה, באופן ובתנאים שהורה עליהם, ובלבד שניתן לכלי השיט אישור הנדסי לפי תקנות הבניה.

מלי סיטון: נבדק כלי שיט לפי תקנת משנה (א),חייבים בעלו וקברניטו להעמידו לבדיקה כללית מיד עם הגיעו לישראל".

אריה רונה: נאמנה, והיא מעבירה אלינו דוח וזה מספק אותנו, אנחנו נתיר לו לבוא לכאן.

אריה רונה: אבל כאן אנחנו נעשה לו בדיקה, כדי לא הוציא עכשיו אנשים שיש לנו בצמצום רב להסיע אותם מרחקים אדירים והוצאות גדולות.

אריה רונה: לקבל חוות-דעת של מישהו אחר, זה מוגבל ל10- חברות סיווג שהן חברות מה שנקרא IXS .

אריה רונה: הספרים שלויטס מוציאה מאז תחילת הספנות המודרנית שכל אוניה מופיעה ברשימות.

אריה רונה: ובלויטס זה מה שאלתרמן אמר.

מלי סיטון: שיט ישראלי לפי תקנה 27.

מלי סיטון: אנחנו מבקשים להוסיף גם את התיקון של 27א' רבתי של בדיקה בחו"ל, למניין הבדיקות שאפשר לבצע לכלי שיט לפני שנותנים לו מטען רשיון שיט.

מלי סיטון: לכן אנחנו מבקשים לתקן את תקנה 39 בסעיף 10.

מלי סיטון: באופן שבתקנה 39 א' לתקנות העיקריות, אחרי 27 א' יבוא גם 27א' רבתי.

דוד טל: לא כמו ברכב, שאם אין לי את זה ברכב, אז נותנים לי 24 שעות ללכת להשיג את הרשיון או להציג רשיון.

דוד טל: בפועל יש מקרים כאלה שאנשים שטים ללא רשיון?

מלי סיטון: "(ב)

מלי סיטון: לא ישיט אדם כלי שיט ישראלי אלא אם כן רשיון השיט נמצא בכלי השיט".

מלי סיטון: תיקון תקנה 39 א' רבתי קובעת את איסור ההשטה ללא רשיון ולכן אנחנו מוסיפים לה את ה-ב' כמו שקראנו אותו עכשיו.

מלי סיטון: נדמה לי שדרגת הקנס היא כמה מאות שקלים היום להשטה ללא רשיון בכלי.

מלי סיטון: וההשטה נעשית בהתאם לתנאים ולהגבלות שברשיון השיט.

מלי סיטון: אחרות, שכלי השיט לא כשיר לשיט.

חנן דרור: מ' שהם למעשה סירות ספורט, חובה לעבור כושר שיט ולהחזיק את הרשיון בסירה.

חנן דרור: והייתי רוצה אם אפשר באותה הזדמנות להוריד את זה.

חנן דרור: מכיוון שזו סירת מפרץ, בד"כ סירות של מועדונים.

חנן דרור: רשיון שיוט שיט לסירה כזאת זה 1000 ש"ח והסירה עולה, אחזקה במים, עד 3,500 ש"ח.

חנן דרור: ובד"כ מי ששט בזה, אלו אנשים צעירים שיש להם הרבה ניסיון ים והם לא יוצאים לים בלי שיהיה.

העיקריות יבוא: (ו) תוקפו של רשיון שיט שניתן לכלי שיט בעקבות בדיקה כללית כאמור בתקנה 27א' יפקע בהגיע כלי השיט לישראל".

העיקריות יבוא: כי אז הוא מקבל כבר את הרשיון בהתאם לנוהל שקבוע לרישוי בישראל".

העיקריות יבוא: תיקון תקנה 53 13.

העיקריות יבוא: בתקנה 53(א) לתקנות העיקריות.

במקום פסקה  יבוא: "(2) ההפלגה מיועדת להשטת כלי השיט לנמל במדינות חוץ;".

במקום פסקה  יבוא: "(5) הבעל או הסוכן או קברניט כלי השיט הצהירו בפני מנהל הנמל שכלי השיט נמצא בשהייה ארעית בישראל, שאינה עולה על 30 ימים ברציפות, ואינה עולה על 180 ימים מצטברים בשנה, מיום כניסת כלי השיט לישראל לראשונה".

במקום פסקה  יבוא: 53 בכלל היא תקנה שפותחת את הפרק השישי שעוסקת בסימון ורישוי כלי שיט זרים.

במקום פסקה  יבוא: שהשהייה שלהם בארץ על-מנת שימשיכו להיקרא או שיחולו עליהם הוראות ככלי שיט זר, מוגבלת בזמן.

במקום פסקה  יבוא: כי זאת איזה שהיא תקופת זמן שאתה מתיר להם להמשיך להישאר פה ברישוי הזר שלהם, אבל תקופת הזמן מוגבלת.

במקום פסקה  יבוא: ולכן התיקון של התקנה 53(א) קובע, "שבעלו או סוכנו או קברניטו של כלי שיט שאינו ישראלי, לא ישיטו את כלי השיט אל מקום מוצא או עגינה במימי החופים או במים הפנימיים של ישראל" אלא אם כן מתקיימים בהם התנאים שמנויים בתקנה.

במקום פסקה  יבוא: אנחנו מבקשים להחליף את תקנה 2 שקובעת שבכוונת הבעל או הסוכן או קברניט כלי השיט להשיטה למסע למדינת חוץ, ולקבוע במקום פסקה זו פסקה 2, ולומר: "ההפלגה מיועדת להשטת כלי השיט לנמל במדינת חוץ".

במקום פסקה  יבוא: בגלל שהשהייה בארץ מופסקת כל פעם ע"י היציאה לפקוד נמל זר.

במקום פסקה  יבוא: וזה בעצם מפסיק את המרוץ של רצף הזמן שהוא נמצא בארץ וזוכה לכינוי כלי שיט זר עם ההנחות שיש לו מבחינת הרישוי והכשירות שלו.

רוני וייס: על דגל זר, ז"א, אין אלטרנטיבה להישאר על דגל זר.

משנה יבוא: "(ג) עם סיום הצלילה ועליית הצוללים לכלי השיט יסיר הקברניט את דגל הצוללים; (ד)לא יניף אדם דגל צוללים על כלי שיט בעת שכלי השיט אינו מקיים פעולת צלילה.

משנה יבוא: ".

אתי בנדלר: חדש, כשהנוהג איננו נהג חדש.

עמוס נוימן: שהסתיימה פעולת צלילה ולכאורה כבר לא קיימת שום סכנה, עדיין נתיב השיט סגור.

עמוס נוימן: לכן חובה להוריד את הדגל על-מנת לפתוח את הנתיבים לשיט.

עמוס נוימן: קורה מצב גם ספינות שעוגנות בתוך תחום מרינה, ולפרוט דגל צלילה.

עמוס נוימן: המשמעות היא שבטווח 200 מ' אסור לשוט.

עמוס נוימן: הם יוצרים מגבלה לכלי שיט.

חנן דרור: ועשו אותו כמו דגל.

חנן דרור: אני חושב שצריכים להגדיר להם גובה מסוים.

אליעזר שטרנברג: קברניט מלאו 15 שנים - מבקשים ל16- שנים.

אריה רונה: בחוק ספנות ימאים יש פירוט גדול מאוד על העסקת חניכים.

עמוס נוימן: יש סתירה בגילאים לגבי כלי שיט אחר לעומת סניפים.

עמוס נוימן: ומה שרצינו זה ליישר את הסתירה, שלא יהיה שני סוגי גילאים.

אליעזר שטרנברג: התקנות החדשות, אז מספרים חדשים.

אתי בנדלר: יישובים.

אליעזר שטרנברג: בהגדרת "דייג" המלים "וסיים בהצלחה התמחויות בטיחותיות לדייג כפי שקבע המנהל" - יימחקו; אין כאלה התמחויות.

אליעזר שטרנברג: המפעיל הכללי זה מבחינת תקשורת ויש לזה כמה הגדרות שחיכינו למשרד התקשורת שיחיל אותם ואז אנחנו קראנו למפעיל מוגבל: מי שבידו תעודת הפעלה - כשירות דרגה מוגבלת, בהתאם לתקנות הטלגרף האלחוטי (רשיונות, תעודות ואגרות) התשמ"ז1987-, והוא מוסמך להפעיל ציוד בהתאם לשיטת המצוקה.

אליעזר שטרנברג: "מפעיל מוגבל תג"מ וזיקה לשיטת המצוקה - מי שבידו תעודת הפעלה - כשירות ברדיו טלפון דרגה מוגבלת למשתמש בתג"מ בזיקה לשיטת המצוקה, בהתאם לתקנות הטלגרף האלחוטי (רשיונות, תעודות ואגרות) התשמ"ז1987- ;

אריה רונה: שאדוני זוכר, היה תחנות אלחוט בכל אוניה ואנשים ישבו והיה איש אחד שהיה עושה את התקשורת בין האוניה והחוף והעולם.

אריה רונה: יש שיטה שנקראת GMDSS מבוססת על לוויינות.

אריה רונה: וכל קצין סיפון או אפילו אחר, יודע להפעיל אותם, והוא עובר את השיטה הזו.

אריה רונה: גם בכלי שיט קטנים הולכים למגמה הזו.

אריה רונה: עוד מעט הכל ייעלם ולכן זה נקרא מפעיל תג"מ או בזיקה GMDS שזו דרגה אחת נמוכה שלא יצטרך לעשות קורס של שלושה שבועות, אלא יעשה קורס של שלושה ימים.

אליעזר שטרנברג: טבלה מס' 1 (תקנה 1) - תקן צוות בטיחות - אוניות מחלקת סיפון מחלקת מכונה טבלה מס' 2 (תקנה 1) תקן צוות בטיחות - גוררת מחלקת סיפון טבלה מס' 3 - (תקנה 1) תקן צוות בטיחות - אונית דיג קטנה וספינת מכמורת מחלקת סיפון מחלקת מכונה

אליעזר שטרנברג: 3.

אליעזר שטרנברג: אבל אם אתה רוצה נחזור ל6-.

עוז גופמן: התפרצתם וצרחתם עלי.

עוז גופמן: ספינות מכמורת, שהקטנה שבהם היא 12 מ' והגדולה היא 26 מ'.

עוז גופמן: מה שאנחנו אומרים שרוב הספינות של המכמורתן הם ספינות קטנות.

דוד טל: לחזור לזה, זה רק יחמיר את התקנות הללו ואין לך כוונה כזאת.

עוז גופמן: ובמו"מ.

דוד טל: לי למה אתה רוצה את השינוי הזה, מה זה נותן?

עוז גופמן: שלושה-ארבעה אנשים.

דוד טל: כינוס של כל הדבר הזה והשאירו את כל הדברים, או יש מקום שהחמרתם.

דוד טל: איפה שהחמרתם אני מבקש לציין בפני.

אליעזר שטרנברג: בשעה שאנחנו הולכים לסירה הכי גדולה, אנחנו אומרים שלושה.

אליעזר שטרנברג: לעומת זה אם נסתכל בתקנות, הכי גדולה יש לה ארבעה במכונה.

אליעזר שטרנברג: אני מבקש אחד - תחשוב טוב.

אריה רונה: בקיא בזה, זו הבעיה אולי.

דוד טל: טבלה מס' 4 כאמור אנחנו מאשרים, תעודות הסמכה הנדרשות לתפעול תחנת אלחוט בכלי שיט.

אליעזר שטרנברג: לצורך הטבלה הזאת.

אליעזר שטרנברג: טבלה מס' 4 - (תקנה 1) תעודות הסמכה הנדרשות לתפעול תחנת אלחוט בכלי שיט * כלי שיט הוביל מעל ל12- נוסעים בהפלגה בין-לאומית דינו כאוניית נוסעים

אליעזר שטרנברג: הערות (1) עד (11), (13), (14) (21) עד (24) - יימחקו ; אלה הערות שבצוות הבטיחות.

דוד טל: יבוא "בהצלה, אחרי כיבוי אש ועזרה ראשונה";

26 יבוא: "(27) בעת חירום או מצוקה, אחד המוסמכים להפעלת תחנת האלחוט יתפקד אך ורק בנושא התקשורת".

26 יבוא: החלפת התוספת השבע-עשרה 17.

26 יבוא: במקום התוספת השבע-עשרה לתקנות העיקריות יבוא: "תוספת שבע-עשרה (תקנה 1) מקודקס של אימ"ו.

אליעזר שטרנברג: הבינ"ל לביטחון באוניות ובנמלים.

אליעזר שטרנברג: שאני דורש היום.

אתי בנדלר: אנשי צוות שאתם דורשים, בכל סוף של כלי שיט.

אריה רונה: להגיד לי מקצועית אם אני טעיתי בעניין הזה - אני לא חושב.

במקום הכותרת יבוא: אביזרים ואמצעי הצלה לאניית נוסעים קטנה וספינת נוסעים בשכר בחופי ישראל"

1.2.1 יבוא: "1.2.1א בכל מקרה חובה על הקברניט לספק אפודות הצלה מותאמות לילדים לכל הילדים המשתתפים בהפלגה.

1.2.1 יבוא: ".

1.2.1 יבוא: גם למישהו שנולד תינוק בן-יומו?

אליעזר שטרנברג: שיט זה ילדים מהגן עם 20 גננות, אבל הילדים האלה צריך להתאים את החגורות.

אליעזר שטרנברג: יש חגורות הצלה שנקראות לילדים.

אליעזר שטרנברג: אין בדיוק, זה לפי משקל הולך ויש למבוגרים.

אליעזר שטרנברג: אז לפחות 10% לא יספיקו.

אליעזר שטרנברג: זה תמיד יכול לבוא .

אליעזר שטרנברג: תגיד תשמע, 10% לפי הדרישות שלך, ולקחתי 10% מ200- איש נניח - זה 20.

אליעזר שטרנברג: אבל אם יש לו 50 ילדי גן.

דוד טל: "3.

דוד טל: 2 מערכת כריזה המותקנת בגשר או בסמוך לו, ומאפשרת מתן הוראות לנוסעים ולצוות בכל חלקי כלי השיט".

דוד טל: תחילה - 19.

דוד טל: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן?

אתי בנדלר: חדשים, אינני יודעת איזה עוד דברים, שהזמן המותר זמן היערכות מספיק בשבילם.

אתי בנדלר: בתקנות האלה.

אתי בנדלר: כי אני לא זוכרת כמובן את תוכנן, חלק גם נדונו בישיבה הקודמת.

אתי בנדלר: כך שאנחנו רוצים להיות בטוחים שזמן ההיערכות המוצע כאן הוא זמן מספיק.

דוד טל: התחבורה.

דוד טל: ואם אין הערות אחרות - אני מאשר את התקנות הללו.

דוד טל: תודה רבה מאוד על שיתוף הפעולה.