ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 140, 2004-01-27 11:30

שלום שמחון: הישיבה זה תכניות משרד התקשורת למספור מחדש של הטלפונים.

שלום שמחון: אני רוצה להגיד כמה דברים כפתיחה.

שלום שמחון: התכנית הזאת אמורה לצאת לדרך ב20.4.04-.

שלום שמחון: לעצם העניין אני רוצה לומר כמה דברים ואני אומר את זה באופן הכי גלוי שרק אפשר.

שלום שמחון: היו פניות רבות מאוד של הרבה גורמים לכל הכיוונים לגבי תכנית המספור החדשה.

שלום שמחון: שאותה אני באופן אישי מכיר מזווית אחרת כחבר בועדת הכספים של הכנסת משנת 2000.

שלום שמחון: אז עסקתי בעניין כמחליפו של חה"כ גולדשמידט בועדת הכספים של הכנסת.

שלום שמחון: וזה היה כבר אז עניין מורכב.

שלום שמחון: יחד עם זאת מתוך מה שעולה בימים האחרונים, מתוך הרבה חומר שמגיע לועדה, עולות שאלות רבות לגבי הדחיפות ביציאה לדרך של תכנית המספור של משרד התקשורת.

שלום שמחון: אני שוחחתי על העניין מספר פעמים גם עם מנכ"ל משרד התקשורת ונכון לאתמול, שוחחתי על העניין הזה גם עם שר התקשורת, על נושא המספור.

שלום שמחון: למה אני אומר את הדברים כמו שאני אומר אותם, כי בין לבין מדובר פה בעלויות כבדות מאוד למשק הישראלי, כפי שמביאים לידי ביטוי כל מיני גורמים שפונים אלינו.

שלום שמחון: והמספרים הם מספרים ענקיים, בסדרי גודל של מיליארד ש"ח, יש כאלו אומרים קצת פחות קצת יותר.

שלום שמחון: אבל בכל זאת בשנה כל-כך כבדה שבה נמצא המשק הישראלי, לא בטוח שזה הדבר שהיה הכי דחוף לעשות אותו.

שלום שמחון: זה עניין אחד.

שלום שמחון: העניין השני שישנם גורמים בתוך הענף הזה שאומרים, שמדינת ישראל נכון לרגע זה, מצבה הוא בסדר והנושא יכל להידחות בחמש, עשר שנים.

שלום שמחון: אדוני מנכ"ל משרד התקשורת, ישנם גורמים שאומרים שהדחיפות היא לא כזו שהיה חייב לעשות אותה עכשיו, אפשר לדחות אותה במספר שנים, אולי לא בעשר, אבל גם מספר שנים הוא דבר חשוב.

שלום שמחון: יש עניין נוסף, אומרים שמשרד התקשורת נתן הקלה לבזק.

שלום שמחון: שהמשמעות שלה הוא בעצם שתכנית המספור היא לא לצאת לדרך לגבי כל החברות שעוסקות בתקשורת.

שלום שמחון: היא בשלב הראשון תצא לדרך רק עם החברות הסלולאריות, שאני אגב יודע שהן מתארגנות לעניין.

שלום שמחון: והעניין של בזק יידחה לתקופה אחרת.

שלום שמחון: סביב העניין הזה כמו שאמרתי, עולות תהיות ושאלות שהן לא קטנות, זה דבר שיכול להשפיע אגב על כל אחד מאיתנו.

שלום שמחון: למה יכול להשפיע על כל אחד מאיתנו - אם אחד כמוני מחר בבוקר צריך להחליף את הכרטיס ביקור שלו , או את דף המכתבים שלו ולשים את הטלפונים למטה, אז אני צריך דף חדש, כיוון שמספר הפלאפון שלי משתנה.

שלום שמחון: אבל אם נניח בעוד שנה, גם ישתנה מספר הטלפון בבית ובמשרד שלי, אז אני עוד פעם אצטרך להוציא דף חדש.

שלום שמחון: אז יכול להיות שלי הקטן זה דבר שולי וזה לא יהיה דבר משמעותי, כי יש דף לבוחר.

שלום שמחון: אבל יש כמה אנשים שאין להם דף לבוחר.

שלום שמחון: וגם אני מכלכל את צעדיי אחרי הקיצוצים שהכנסת עושה בשנים האחרונות, בדף לבוחר, גם אני מכלכל את צעדיי שלא בטוח שהדבר הכי דחוף לי כרגע הוא להחליף את הנייר הזה.

שלום שמחון: אבל אני מניח שיש דברים אחרים שגם אני לא כל-כך מבין אותם.

שלום שמחון: והשאלה האמיתית, אדוני מנכ"ל משרד התקשרות, אם לא היה מקום לשקול את הדחייה של הדבר הזה, או לפחות איחוד כל המערכת הארצית לתאריך אחד.

שלום שמחון: למה צריך עכשיו חלק ומחר חלק.

שלום שמחון: אולי פעם אחת היה צריך לעשות הכל בתאריך קובע אחד.

שלום שמחון: אולי באמת אלו שאומרים שהדבר הזה צריך להידחות למספר שנים, אולי הם הצודקים.

שלום שמחון: אתה מכיר את העניין מקרוב, אתה ממוקצע בתחום הזה ואני גם יודע שזה פרוייקט שלך, לא שלך באופן אישי, אתה ממשיך פרוייקט של דני רוזן שהיה מומחה למספור.

אבשלום וילן: משרד התקשורת בסעיף הקודם ונפתור אותנו מהעונש הצפוי ב20.4.04- ובא לציון גואל.

שלום שמחון: מאיתנו את דוח מקנזה מתורגם.

שלום שמחון: מאחר ולי נאמר שיש דוח של חברה אמריקנית שעוסקת בעניין הזה.

שלום שמחון: אני מקווה שכל החומר שאנחנו היינו רוצים לראות יהיה מונח על שולחננו כדי שנוכל לראות אותו וכדי שלא יבקשו אותו אח"כ.

שלום שמחון: בעניין הזה, אתמול היה פה דיון בעניין אחר והתלהטו הרוחות סביב חוסר הנכונות של הפקידות הממשלתית להניח את החומר.

אבשלום וילן: המערכת הזאת שהיא די מתסכלת.

אבשלום וילן: בפרט כל יומיים פה, כל חצי שנה שם מתחלפים כל הטלפונים צריך להחליף בתי-עסק פרטיים, להחליף את הניירת, זו עבודה, זו התעסקות.

אבשלום וילן: ואמרו לי שבאמת יש הוכחה כלכלית שזה יותר יעיל על סמך עבודה שנעשתה ע"י חברה אמריקאית טלקורדיה.

אבשלום וילן: למה ביקשתי את הדיון - כי הגיעו אלי בינתיים עבודות שהראו שכלכלית החלת כלל המשק גם מהלך שגוי.

אבשלום וילן: כלומר, הוצב בפני חשבון כלכלי האומר שאותה עמותת ללקוח או שצריך לשנות מספרים וכו', על בסיס עבודות שנעשו באירופה, מגיע ל50- אירו.

אבשלום וילן: אז נוריד את ה50- אירו אם זה גבוה, אבל בהערכה גסה שקיבלתי בעבודה, נאמר לי שזה כמיליארד ש"ח.

אבשלום וילן: אז יש פה הוצאה של מיליארד ש"ח במשק, אז היא לא לממשלה, אבל היא לפרטי.

אבשלום וילן: יכול להיות שהמספר הזה הוא מוגזם, שאלתי את מנכ"ל משרד התקשורת האם הבעיה היא במספר המנויים הפוטנציאלי, כלומר אני לא בא לקטוע, אבל בהגדרה, אם כרגע יש חסימה של מספר המינויים או האפשרויות לקבל מספרים חדשים, ואז הבנתי שהשוק רווי ב90- אחוז.

אבשלום וילן: אבל למרות שהוא רווי ב90- אחוז כל שנה הוא גדל בין 6 ל8- אחוזים.

אבשלום וילן: כלומר אנשים רוכשים מכשיר שני ושלישי וכו'.

אבשלום וילן: אני לא קיבלתי עדיין סתירה על המספר הזה, שקיימים 12 פוטנציאל.

אבשלום וילן: במרכזיות הקיימות כיום בישראל וברשות הפלסטינית, ניתן להגיע ומאחר ואדוני ירצה, במערך הקיים ל12- מיליון מכשירים.

אבשלום וילן: וכרגע זה 6.5 מיליון.

אבשלום וילן: כלומר, גם הגידול של 6 או 8 אחוזים בשנה, מאפשר בערך 7-8 שנים גידול עד שנכנס להשקעה הזאת.

אבשלום וילן: כל מה ששאלתי ואני שואל פה את אנשי משרד התקשורת המומחים, אני מניח שזה כבר עבר את כל האישורים והפרוצדורה וב20- באפריל הדבר הזה עולה לאוויר, ההחלפה.

אבשלום וילן: ההחלפה עולה מיליארד ש"ח או לא עולה מיליארד ש"ח.

אבשלום וילן: האם מבחינה טכנית ניתן לדחות את ההכרעה בעוד כמה שנים.

אבשלום וילן: ואז הוצאה של כלל המשק לאזרחים של מיליארד ש"ח מובלת בזרם עתידי.

אבשלום וילן: מיליארד ש"ח דחיית הוצאה ב6-7- שנים, זה בערכים נוכחיים, זה שווה לבד לפחות 150-200 מיליון ש"ח, תלוי לאיזה תקופה אנחנו לוקחים את זה.

אבשלום וילן: ולכן כל השאלות האלה פתוחות, אני באמת מציע שהדיון יהיה ענייני בניגוד לדיון הקודם, שהיה רווי אידיאולוגיות, פה אין שום אידיאולוגיה, פה שיקול ענייני טהור.

אבשלום וילן: לשם העניין, השאלה הגדולה שעומדת פה, אדוני המנכ"ל שאנחנו כח"כ, מבקשים מכם אנשי מדינה חומר כדי להבין, הכל כל כך סודי.

אבשלום וילן: ביקשתי ממך אתמול, תראה לי את הדוח, הסבירו לי שזה כתוב באנגלית, לא ביקשתי תרגום.

דוד טל: במדינת ישראל, אז לפחות שהמשפחות שידעו שרצוי וכדאי שכל משפחה תתארגן כך לעבור לאיזה שהיא חברת סלולאר מסוימת, ואני לא נוקב אם זה סלקום, אם זה פרטנר ואם זה פלאפון.

דוד טל: משום שהאדם הסביר, אני מניח, יכול להיות שאני טועה, אני בכל אופן לא ידעתי את זה, ואם ההנחה היא שאני אדם סביר, אני לא ידעתי למשל שאני משלם מחיר אחר אם אני מפלאפון לפרטנר או מפרטנר לפלאפון.

דוד טל: ואתמול גילו את אוזניי שאני אכן משלם מחירים אחרים.

דוד טל: אבל ודאי אם אני מתקשר מפלאפון לפלאפון אז המחיר הוא יותר זול.

דוד טל: אבל לפחות שמי שיודע שרוב השיחות הוא מתקשר לאישה, לאימא, לאבא ולסבא ולבת ולבן, כדאי שלכל הגורמים הללו יהיה פלאפון מחברה מסוימת אחת ואז במילא הוא יוריד את העלות של המחירים של הפלאפון שלו.

דוד טל: מעבר לכך, כאן שמעתי איזו שהיא אמירה ממר אורי הר.

דוד טל: אז אני רוצה לומר קודם כל בקשר לסטטוס, אני חושב שיש בכל אופן חה"כ שמכירים את הסטטוס.

דוד טל: למה הם מכירים - מפני שהם כבר דיברו עם אנשי משרד התקשורת ואנשי משרד התקשורת ניסו להציג להם את הנתונים.

דוד טל: אז מניח ואני מוכרח לומר שמאוד התרשמתי ממר עודד לוין, אם כי לא הזכרתי את כל מה שהוא אמר, אבל מאוד התרשמתי מהסקירה שהוא נתן לנו.

דוד טל: אם כי גם לדעתי אם היא לא היתה מספקת, הזמן היה קצוב.

דוד טל: דבר שני, וועדת הכלכלה היא בעצם נציג הריבון שאחד מהתפקידים שלו לדחוף כל שינוי כזה ואחר במדיניות של הראשות המבצעת.

דוד טל: ותסכים אתי שזה שינוי לא קטן.

דוד טל: אני לא אומר מה שאמר ידידי ואני מסכים איתו וחשוב לנו לדעת מה עלות התכנית הזו.

דוד טל: אבל אני רוצה לומר למנכ"ל משרד התקשורת שהוא העיר לאבשלום וילן, שרק אתמול הוא ביקש את החומר והיום הוא מקבל, אני ביקשתי לפני שבועיים את הדוח ועד היום לא קיבלתי.

דוד טל: אז אני מאוד מקווה שכדי שנוכל לקבל החלטות נכונות, אם הדוח הזה מונח בפנינו, אפשר לקבל החלטות נכונות יותר מאשר הוא לא מונח לפנינו.

אברהם רביץ: כלכלי, האם זה כדאי או לא כדאי ומה המחיר של הכדאי הזה מן הבחינות האחרות.

אברהם רביץ: מה שבאמת חסר לנו בדיון הזה, לדעת כמה כסף כבר "נשפך" לתוך העניין הזה.

אברהם רביץ: וכמה מהם זה אל חזור.

אברהם רביץ: ז"א, אנחנו עושים טעויות בשטחים שונים ולפעמים אומרים, טוב, אבל את הנעשה אין להשיב.

אברהם רביץ: האם אנחנו נמצאים במצב הזה ומהו הסכום.

אברהם רביץ: כי אם אנחנו כבר לקראת אפריל צריכים להפעיל את זה, אז אם זה מיליארד ש"ח, יש לי את הרושם ששני שלישים כבר מאחרינו.

אברהם רביץ: השאלה היא האם כן ומה ניתן לעשות.

אברהם רביץ: דבר שני, אני בקושי יודע להפעיל רק את המספרים, אם אני צריך לטלפן למישהו בפלאפון שלי.

אברהם רביץ: רק הילדים שלי יודעים לשחק איתו, אני לא יודע.

אברהם רביץ: לא מומחה בעניין הזה.

אברהם רביץ: ודווקא היה אצלי אדם שהוא אזרח מן השורה, ושיש לו מומחיות נרחבת עד כמה שאני התרשמתי וכנות ואמינות, ויש לו רקורד קודם ומקצועיות - כך זה נראה לי.

אברהם רביץ: אני חושב שיש להזמין אם הדבר לא נעשה עד היום, את האזרח, אם הוא ירצה הוא יזדהה שנמצא כאן איתנו.

אברהם רביץ: וכדאי שאתם תזמינו אותו, הוא מדבר דברים של טעם.

אברהם רביץ: יכול להיות אזרח שהוא מן השורה שעיסוקו בעניין והוא איננו מרגיש את עצמו מחויב לקודמיי או לקודמי קודמיי, וכדאי להזמין ואולי יש עוד כמה אזרחים שמחייבים או שוללים, כדאי להשתמש בידע הזה.

אברהם רביץ: בפרט שאנחנו עוסקים באמת בשנה שחונה כזאת להוציא מיליארד ש"ח, יש לי כמה הצעות טובות.

איתן כבל: יממן לעם ישראל סוף-שבוע כדי ללמוד את כל המספרים האלה.

איתן כבל: מבלי להתייחס לשאלת הכסף שהיא שאלה קרדינלית מרכזית בכל עניין ובכל נושא.

איתן כבל: חברים, מה אתם מטורפים, תגידו אתם נורמליים.

איתן כבל: סליחה שאני אומר את זה.

איתן כבל: ובהנחה שמי שהכין את המסמך הזה, סרג'יו רוזנצוויג שנמצא גם כאן, אני מניח שהוא לא המציא את המספרים האלה.

איתן כבל: חברות חברים, לי יש Palm, תגידו לי, מה אני הולך לבזבז את החיים שלי עכשיו על להמיר את כל המספרים כפי שפה.

איתן כבל: מה קורה אתכם ואני לא מבין את החברות הסלולאריות שבכלל ובעת ההיא.

איתן כבל: יש לו"ז עבודה מול משרד התקשורת, פה הם החליטו להוריד את הראש מסיבותיהם.

איתן כבל: כי בטח יש נושאים אחרים שהם צריכים להרים את הראש.

איתן כבל: ואני אומר את זה כאן בצורה ברורה וחד משמעית, ואני אומר את זה גם לכם, זה אנטי צרכני, זה נגדנו.

איתן כבל: אנחנו צריכים לעשות הכל, הגענו לירח, שלחנו טילים, אנחנו מסיירים בכל העולם עם מצלמות.

איתן כבל: חבר'ה דבר כזה, אתם גאונים שם.

איתן כבל: צאו, תשברו את הראש תמצאו פתרון לבעיה הזאת.

איתן כבל: עוד נושא אחד שאני מכין אותו עכשיו בחקיקה שהוא הרבה יותר מורכב מהעניין הזה.

איתן כבל: זה עניין שאני יודע יעשה בעיות לחב' הסלולאריות, אבל אני לא מבין למה בעיקר לאור הנתונים שאנחנו קיבלנו, שהיום המעבר המרכזי הוא בעצם ההצטרפות היא כמעט שולית והבעיה המרכזית והקרב המרכזי הוא מעבר לחברה לחברה.

איתן כבל: אין סיבה בעולם שאם אני יש לי את המספר שלי ואני רוצה לעבור לחברה אחרת, שאני לא אוכל ללכת עם המספר שלי.

איתן כבל: אין שום סיבה בעולם כמו בארה"ב שעכשיו זה קורה, שאם אני מנוי של חברה מסוימת ורוצה לעבור לחברה אחרת, שאני לא אוכל לקחת את המספר יחד איתי וזה שירות אמיתי וזה מאבק אמיתי שלנו וכך צריך להיות.

אורי אולניק: אני אומר "לא מינה ולא מקצתה".

אורי אולניק: לא מיליארד ש"ח ולהפך.

אורי אולניק: העבודה, את השיקולים, את זמן ההיערכות שניתן לנושא הזה.

אורי אולניק: ואח"כ גם לשאלות אחרות שעלו פה ע"י חה"כ.

אורי אולניק: התהליך החל במשרד התקשורת להערכתי לפני יותר מחמש שנים.

אורי אולניק: כאשר היה ברור שכמו במדינות אחרות במערב, יש צורך באימוץ תכנית מספור כוללת שתיתן מבט קדימה על כל התכנון של המשאב הזה שקראו לו משאב המספרים.

אורי אולניק: היסטורית, המספרים היו נקרא לזה שייכים אולי, למרות שזה אף פעם לא היה קניין ברור למפעילים.

אורי אולניק: ותחילה היה צריך לעשות חקיקה שתאבחן שכל הנושא של תכנית השימוש במשאב הזה שקוראים לו משאב המספור, צריך להיות בידי הגורם הרגולטור.

אורי אולניק: ולכן הנושא עוגן בחקיקה ראשית והסמכות הזאת היא אכן נתונה היום למשרד התקשורת.

אורי אולניק: על-מנת לעצב תכנית מספור נכונה, שכר המשרד חברת ייעוץ בינלאומית חברה שקוראים לה חברת טלקורדיה.

אורי אולניק: שהיא החברה המובילה בעולם ובעלת הניסיון הבינלאומי הרב ביותר, בנושא הזה של ייעוץ בנושא מספור.

אורי אולניק: ובתהליך עבודה שהיה שקוף גם מול הציבור וגם מול המפעילים, גובשה תכנית לגבי תכנית המספור הישראלית.

אורי אולניק: והיא מצויה היום באתר האינטרנט של משרד התקשורת.

אורי אולניק: והיישום שלה נעשה בשלבים וצריך להבין שלא את כל הדברים אפשר לעשות בבת-אחת.

אורי אולניק: וגם המפעילים שהתכנית הזאת גורמת להם הוצאות, כי הם צריכים לשנות בד"כ או חומרה או בד"כ תוכנה הקשורה במתגים ובמרכזיות שלהם.

אורי אולניק: מדובר בעלות שולית מבחינת המפעילים.

אורי אולניק: ולכן הדברים היו צריכים להיעשות בלוחות זמנים מאוד ארוכי טווח שיאפשרו בכלל להגיע לזה שב20.4- טכנולוגית המעשה הזה יהיה האפשרי.

אורי אולניק: מה היה תהליך העבודה - חברת הייעוץ הזו הגיעה למספר ביקורים בארץ, ובשנת 99 המשרד עשה שלושה כנסים גדולים עם כל ענף התקשורת וכל מי שמתעניין בנושא.

אורי אולניק: כאשר היה על הפרק הנושא של עיצוב תכנית המספור.

אורי אולניק: יותר מזה המשרד עשה שימוע ציבורי לגבי אימוץ התכנית הזאת.

אורי אולניק: הגיבו חלק מחב' התקשורת, חלק מיועצי תקשורת, גורמים שונים הגיבו במסגרת אותו שימוע ציבורי שנעשה.

אורי אולניק: ולאחר מכן עוצבה התכנית.

שלום שמחון: חימום לאנשי המקצוע.

שלום שמחון: יש כמה עניינים שאותנו מעניינים.

שלום שמחון: שאתה צריך לדבר עליהם.

שלום שמחון: האם הדבר הזה נחוץ כרגע, האם הדבר הזה אכן עולה כסף ולמי הוא עולה כסף.

שלום שמחון: איך זה מתחלק בין הפרטי לבין המגזר העסקי; האם התכנית הזאת היא תכנית שהיא כבר בלתי הפיכה מבחינת היציאה שלה לדרך.

שלום שמחון: כן או לא, זה דבר שצריך לומר אותו.

שלום שמחון: כי בהחלט יכול להיות שאנחנו לא נסכים לדעתך ואנחנו נרצה להמליץ משהו.

שלום שמחון: אני אומר שיש דברים שחשוב שכבר בהתחלה עוד לפני שנכנס לפרטים.

שלום שמחון: כי אם הדבר הזה דורש חקיקה, תיקון חקיקה כדי לעצור אותו, אז אנחנו צריכים לדעת את זה.

שלום שמחון: ואם השר מוסמך, אז אנחנו רוצים לדעת מי זה הריבון פה.

שלום שמחון: אם הריבון הוא השר והשר אומר, אדוני אורי מנכל"י, אתה משנה את זה, דוחה את זה, אני לא יודע מה.

שלום שמחון: כי החבר'ה במתח ואני אוחז בהם כמו שאתה רואה כל הזמן פה, כדי שיתנו לך לדבר.

שלום שמחון: אם תגיד את הדברים האלה, אפשר להמשיך הלאה.

אורי אולניק: להוספת עוד ספרה.

אורי אולניק: הוראת היישום שלו יצאה (אם אני זוכר נכון) בחודש אוגוסט 2001.

אורי אולניק: והיה ברור שהולכים לתקופה ארוכה של למעלה משנתיים, שנתיים וחצי עד לתחילת הפעילות של הוספת הספרה הזו.

אורי אולניק: ופה השאלה מדוע זה טוב לצרכנים.

אורי אולניק: לגבי העלות, עפ"י הדוח של חברת טלקורדיה, כאשר היא השוותה את עלויות תכניות מספור במדינות אחרות, אז היא מציינת שלדוגמה בפינלנד העלות היתה בסביבות 10 מיליון דולר; בנורווגיה בסביבות 20 מיליון דולר; בבלגיה בסביבות 50 מיליון דולר.

אורי אולניק: אז אני לא כל-כך מבין את נושא המיליארד שצוין פה ע"י חה"כ.

אורי אולניק: כאשר אנחנו מדברים על עלות, אז קודם כל למדינה נכון, זה לא עולה.

אורי אולניק: זה עולה לשני גורמים.

אורי אולניק: זה עולה קודם כל לחברות התקשורת כי הן צריכות לעשות את אותו שינוי תוכנה בתוך המרכזיות שלהן.

אורי אולניק: וזה עולה לציבור אם הוא לא יודע מראש והוא לא מודע.

אורי אולניק: הביקור שלו.

אורי אולניק: פה הולכת להיות תקופה מאוד ארוכה.

אורי אולניק: יש פה נציגים של חברות הסלולאריות לגבי כמה זה עלה להם או מה העלות הישירה רק של נושא של החלפת התוכנה.

אורי אולניק: כי צריך להבין שכאשר הם החליפו תוכנה, אז הם כבר החליפו תוכנה לעוד כל מיני דברים שאינם קשורים ישירות במספור.

אבשלום וילן: לציבור.

אבשלום וילן: מדוע אי אפשר לבדוק את זה.

אבשלום וילן: אני לא מבין שטלקורדיה לא בדקה את זה.

אבשלום וילן: הרי בכל פרויקט בקלות אתה בודק גם מה העלויות הנלוות.

אבשלום וילן: גם ברכב שלך יש הוצאות קבועות, יש הוצאות משתנות.

אבשלום וילן: תגיד לי במשתנות הללו כמה זה עולה המספר שקיבלתי שמר רוזנבלום חישב, יכול להיות שבטעות, יכול להיות שהאכיפה היא זניחה, אבל מה הפחד לשים מספרים על השולחן.

אבשלום וילן: אני רוצה להזכיר לך משהו, נבחרנו כדי לייצג את הציבור.

אבשלום וילן: אני רוצה לדעת מדוע, יכולת להביא לי נימוקים מספיק טובים שהם שווים את הלא מיליארד את המאה.

אורי אולניק: אני מנסה להסביר שתהליך הוספת הספרה הוא תהליך הדרגתי.

אורי אולניק: שהציבור יהיה מודע אליו ויהיה פרק זמן מ20.4- ועד לחודש אוקטובר - אם אני לא טועה - במשך כחצי שנה ניתן יהיה להתקשר בשני המספרים.

אורי אולניק: דהיינו, החדש והישן.

אורי אולניק: התהליך הזה הוא תהליך שיביא להערכתנו למודעות מאוד מאוד גדולה של הציבור לזה שישתנו המספרים.

אורי אולניק: ואותם עסקים שבמהלך השוטף שלהם נדרשים להזמין עוד ניירות או עוד כרטיסי ביקור, יזמינו כבר את כרטיסי הביקור והניירות שממילא הם צריכים להזמין, לקראת אוקטובר עם המספור החדש.

אורי אולניק: לכן אני לא חושב שזה הולך לעלות מיליארד.

אורי אולניק: אבל אני אגיד לך איפה זה הולך לחסוך הרבה כסף.

שלום שמחון: התקשורת לתכנית המספור החדשה.

שלום שמחון: נניח שהבחור השתגע והתרשמנו פה שהוא השתגע לגמרי, מי המוסמך לעצור את התהליך הזה, אם בכלל אפשר לעצור תהליך כזה.

נגה: מכוח סעיף 5, בסמכות של משרד התקשורת להסדיר את הנושא.

נגה: והשר האחראי הוא שר התקשורת.

אורי אולניק: היום כתוצאה מריבוי הקידומות שקיים אצל המפעילים הסלולאריים ומבנה התעריפים הקיים, הייתי אומר, רוב מוחלט של הציבור אין לו מושג, הוא לא יודע איזו קידומת שייכת לאיזה מפעיל.

אורי אולניק: ובהנחה ששיחה יוצאת ממנוי של אורנג' ונגמרת במנוי של אורנג', היא יכולה לפעמים להיות חצי מהעלות אם לא פחות מזה, משיחה שמתחילה במנוי אורנג' ומסתיימת למשל במנוי פלאפון או במנוי סלקום או במנוי מירס.

אורי אולניק: כתוצאה מהמעבר לזה שלכל מפעיל סלולארי יהיה אך ורק קידומת אחת.

אורי אולניק: להערכתנו יש פה פוטנציאל חסכון עצום לציבור מבחינת הוצאות התקשורת שלו.

אורי אולניק: והשקיפות הזאת בעינינו היא ערך.

איתן כבל: לא אשלח את ה-SMS.

איתן כבל: היום רכישת מנויים חדשים שאין להם בכלל טלפון סלולארי זה הופך להיות יותר ויותר להיות זניח.

איתן כבל: החברות תצטרכנה להיאבק על פלחי שוק ביניהם לבין עצמן, זה הסיפור.

איתן כבל: נניח בפלאפון ואני מצא חן בעיני איזה מבצע שפרטנר הוציאה, למה אני צריך להתחיל לכבול את עצמי להיות משויך, זה פשוט לא מתקבל.

אורי אולניק: מדבריי חה"כ כבל.

אורי אולניק: בשקיפות, אני חושב שהמהלך הזה יביא לזה שהציבור יהיה מודע בצורה הרבה יותר ברורה.

אורי אולניק: אני אתן דוגמא שהיתה בחיוג בעבר ברשת בזק.

אורי אולניק: אגב נעשו שינויי מספור ברשת בזק, צמצמו אזורי חיוג.

אורי אולניק: הנושא של תכניות מספור מהניסיון שלנו הציבור מטמיע את זה ביתר קלות לעומת מה שחושבים.

אורי אולניק: עד לפני שנתיים, שלוש, ארבע, כולם ידעו שאזור חיוג שמחייגים לב"ש זה 057 היום אנחנו יודעים ש057- זה הקידומת של מירס.

אורי אולניק: אז מה קרה - הציבור לא הצליח להתרגל.

אורי אולניק: עשו שינוי קידומות, אף אחד לא עמד בזה?

אורי אולניק: היה כזה בלבול גדול?

אורי אולניק: אנחנו מדברים על חצי שנה שבה יוכלו להמשיך ולחייג את אותם מספרים כמו היום.

אורי אולניק: וכעבור חצי כאשר תחייג, תקבל הודעה, אדוני המספר שונה.

שלום שמחון: אם תיתן לנו לרוץ כל יום 3000 מ' בבוקר, אני בסוף אתרגל, אני רץ אותם.

שלום שמחון: אני שואל אם אני צריך את הדבר הזה?

אורי אולניק: הגדולים, הדבר הזה מביא לבלבול צרכני ענק, בכל מה שקשור לעלויות השיחות ואנחנו רואים ערך צרכני עצום.

שלום שמחון: שרשומה בו, זה הגדלת מלאי המספרים הזמין למינויים חדשים לאור תחזית הביקוש לשנים הבאות.

שלום שמחון: זאת הנקודה, במטרות רשמת את זה כדבר ראשון.

שלום שמחון: אני שואל אותך את אותם שאלות ששאלתי קודם באופן הכי פשוט.

שלום שמחון: האם מדינת ישראל כרגע צריכה את הגדלת המלאי, מה קרה שהיא צריכה אותו; האם היא צריכה אותו ברגע זה; או שהשוק רווי, היא תצטרך אותו בעוד חמש שנים.

שלום שמחון: אני הולך לנייר שלך לא לנייר אחר.

שלום שמחון: אני אגיד לך למה אני אומר את זה ובשביל ההגינות ואני מחשיב אותך כאחד המנכ"לים, לא בגלל העובדה שאתה נמצא פה ולא בגלל כלום.

שלום שמחון: אחד המנכ"לים הכי מקצועיים שיש בשירות הממשלתי ואני פוגש את כולם.

שלום שמחון: למה אני אומר את זה - כי אם אני מגיע למסקנה מתוכן הדברים שאתה אומר לי וכאן אני מסגיר את מה שהיה בשיחתי אתמול עם שר התקשורת.

שלום שמחון: אם אני לא מתרשם בדיון הזה ממך שאכן מדינת ישראל כרגע זקוקה למלאי הזמין הזה, כי השוק מפוצץ וצריך מספרים חדשים.

שלום שמחון: אז אני בכל הכבוד הראוי, זה גם היה הסיכום שלי עם שר התקשורת אתמול, אומר לו, ידידי השר, בכל הכבוד, אני מבקש ממך לבחון את עיכוב התכנית ולהודיע לועדה בתוך פרק זמן, האם צריך לעכב את התכנית הזאת.

שלום שמחון: אבל אם אני משתכנע וזה מה שסיכמתי איתו אתמול.

שלום שמחון: אני שומע אתכם כאן ואם אני מתרשם בסוף שאני לא מקבל את התשובות, הן לא מונחות לי מול העיניים.

שלום שמחון: אני הולך אליו ואומר לו, תשמע אדון מ"מ רה"מ, אתה יש לך רגישות למשק, אני מבקש אותך לכנס דיון מהיר, עכב את התכנית הזאת ותודיע לועדה בתוך פרק זמן מסוים.

שלום שמחון: אני רוצה שאתה תגיד לי את הדברים, למה צריך את זה עכשיו, כמה זה עולה לי.

שלום שמחון: בוא נעזוב רגע את הדאגה הצרכנית, בוא נעזוב רגע את הציבור נדאג לו כולנו אח"כ.

שלום שמחון: עכשיו מה שמעניין אותי, תלך לנקודה האמיתית.

אורי אולניק: קידומות למפעילים חדשים הוא משאב שהוא נמצא גם היום במחסור.

אורי אולניק: אנחנו בועדה אצלך העברנו תיקון חקיקה שמשמעותו שהחל מחודש ספטמבר 2004, יוכלו להיכנס מפעילים חדשים בתחום התקשורת הנייחת.

אורי אולניק: והמפעילים האלה צריכים קידומות.

אורי אולניק: להבדיל ממה שהיה בעבר שבו הקידומות אפשר היה לצפות שמספר המפעילים יהיה מאוד מצומצם, כי כל מפעיל היה חייב בחובת פריסה אדירה.

אורי אולניק: החל מספטמבר 2004 אנחנו בהחלט צופים שיבואו הרבה מאוד מפעילים שירצו לפעול בתחום התקשורת הנייחת.

אורי אולניק: אבל הם יכוונו את פעילותם למגזרים מצומצמים של המגזר העסקי.

אורי אולניק: ולכן צריך לדאוג למפעילים האלה לקידומות.

אורי אולניק: כבר היום חברת הכבלים שבכוונתה לתת שירות בכל הארץ אומרת לנו שהיא רוצה מספור משני סוגים.

אורי אולניק: מצד אחד היא רוצה מספור כמו חב' בזק שיהיה לה קידומת שתזהה אותה.

אורי אולניק: ומצד שני היא מעונינת כמו חב' בזק שיהיו לה קידומות שיוכלו לתת מענה גם למקומות שבהם מלאי המספור הקיים הוא מאוד מצומצם, כמו באזור של 03.

אורי אולניק: ומה שעומד לרשותנו כרגע, זה רק 07.

אורי אולניק: כתוצאה ממהלך הזה והוא מהלך שייקח הרבה זמן, כי כמו שאמרתי, צריך פרק זמן מאוד ארוך שבו שתי החלופות יעמדו בשימוש.

אורי אולניק: ואחרי פרק הזמן הזה ששתי החלופות יעמדו בשימוש, אנחנו נצטרך לתת מה שנקרא תקופת צינון לכל נושא המספור.

אורי אולניק: אי אפשר לקחת קידומת שאתמול השתמש בה מפעיל אחד ולמחרת מיד לתת אותה למפעיל אחר.

אורי אולניק: כי הציבור צריך להתרגל לנושא.

אורי אולניק: ולכן אני אומר לך במלוא האחריות.

אורי אולניק: ישנה חשיבות גדולה ביותר שהקידומת תזהה את זהות החברה שאליה אתה מחייג.

אורי אולניק: מחייג.

דוד טל: התאילנדי, הסיני או היפני מתקשר וזה בסדר, אתה צודק.

אורי אולניק: והמציאות הקיימת היום, איננה מאפשרת את זה.

דוד טל: נושאים ולומר לי תחרות, זה לא עובד.

איתן כבל: גם חושב אחרי 44 שנים, כשהייתי צריך לעשות טלפון התקשרתי.

איתן כבל: למה שלא תאפשר לי, הרי תראה מספר המשתמשים בטלפון נייח, כמה תגדיל אותו לילדים בני ארבע, הכל כבר קיים.

איתן כבל: הפוטנציאל הזה הוא כבר מוצה.

איתן כבל: אני רוצה נניח מחר לעבור ל-HOT, למה שלא תאפשר לי, למה צריך לייצר עכשיו מספרים חדשים ומאגרים חדשים, אם אני בא ל-HOT ואומר, אני רוצה להתחבר דרככם, שאני אקח את המספר שלי יחד איתי והוא יהיה מהיום והלאה במקום שאני אשלם לבזק את החשבון טלפון שלי, אני אשלם אותו מהיום והלאה ל-HOT עפ"י התעריפים של HOT.

איתן כבל: אני אומר לך מבחינה צרכנית, אתה תייצר תחרות עפ"י כללים אחרים בין החברות.

איתן כבל: כי היום החברות התחרות היא לא על צרכנים חדשים, אלא על משתמשים שנמצאים בחברות אחרות.

איתן כבל: וזה יהיה הקרב.

אורי הר: גדול של מפעילים שלא ידעתי על קיומו בכלל, כי זה לא עניין אותי והתבקשתי ע"י המפעילים במשרד התקשורת לעמוד בראש פורום המפעילים.

אורי הר: ז"א, אני לא אינטרסנט, אני ריכזתי במשך השנה הזאת, את כל הדיונים והניהול של הפרוייקט ההתקדמות שלו.

אורי הר: ואני אומר את זה פעם, לי אין שם של קרטל או משהו כזה.

אורי הר: אם אתה שם לב הסעיף הראשון בנייר שאתה מחזיק ביד, זה הממונה על ההגבלים העסקיים.

אורי הר: זה הדבר הראשון שעשינו כדי להימנע מזה.

אורי הר: אנחנו במשך שנה, למעשה התקדמנו בפרוייקט הזה.

אורי הר: אם הדיון הזה היה מתקיים לפני שנה וחצי שנתיים או שנה, הרבה יותר הגיוני לי לשמוע מה שאני שומע.

אורי הר: לאור היכרותי עם התקדמות הפרוייקט, פשוט מוזר לי שזה נשמע היום.

אורי הר: נראה לי שאיחרנו קצת את הרכבת.

אורי הר: אנחנו עבדנו בשני תחומים.

אורי הר: בתחום השיווקי פרסומי ובתחום הטכני.

אורי הר: הבאתי לכם את הנייר ולא הכנתי אותו בשבילכם, זה אותו סיכום שהוצאתי, היה לנו דיון בשבוע שעבר, אז זה הסיכום של הסטטוס.

אורי הר: מה עשינו בצד השיווקי שלגביו נדמה לי שיש לנו קצת אל חזור.

אורי הר: א: עשינו את כל ההודעות לגורמים בחו"ל.

אורי הר: העברנו ל-ITU העולמי מכתב, יש לי פה עדכון שלו, שהם פרסמו בכל חברות התקשרות בעולם שב20.4- יהיה השינוי של הקווים האלה בארץ שעוברים ל7- ספרות וכד'.

אורי הר: ז"א, זה פורסם כבר ב- bulletin של ITU פעמיים.

אורי הר: פעם בנובמבר ועכשיו ותיקון בינואר.

אבשלום וילן: הנדרשות.

אורי הר: השינוי.

אורי הר: ז"א, שאתם מדברים על הוצאות.

שלום שמחון: פשוטות.

שלום שמחון: הגה מישהו תכנית גאונית לפני מספר שנים, גם הכניס אותה לתוך החוק הכל בסדר.

שלום שמחון: נגיד שאני הבנתי לפני חמש שנים מה יקרה בעוד חמש שנים, אני לא יכול, היה לי איזה יסוד להניח.

שלום שמחון: אנחנו באים ושואלים אתכם שאלות נורא פשוטות ולא מסובכות.

שלום שמחון: האם תכנית המספור שאמורה לצאת לדרך ב20.4- וכל אחד שיעשה את זה עם יד על הלב, היא תכנית שמחויבת את המציאות בשלב הזה.

שלום שמחון: 1.

שלום שמחון: האם אנחנו זקוקים כרגע באופן מיידי להגדלת המלאי של המספרים, כי הכל צפוף?

שלום שמחון: האם הדבר הזה הולך לעלות כסף ולמי הוא הולך לעלות כסף?

שלום שמחון: מדוע ישנה את ההפרדה בין החברות הסלולאריות לבזק.

שלום שמחון: מדוע לא עושים את כל המהלך ביחד?

שלום שמחון: מדוע לפני שנה וחצי היה שינוי במספרים בתוך הארץ, למה כל שנה וחצי פה צריך לעשות תחלופות נוספות, למה אין מהלך אחד כולל שלם מאורגן וענייני?

שלום שמחון: בסוף נכנסים גם לשאלות אחרות שהן חשובות.

שלום שמחון: אבל צריך להיות ממוקד בדבר הזה.

שלום שמחון: אם אתם אומרים לי, וזה מה שאני אמרתי, אם אני מגיע למסקנה, אני שלום שמחון מגיע למסקנה, שהדבר הזה הוא לא נחוץ כרגע, יש לי עמדה אחת.

שלום שמחון: אם אני משתכנע שזה הדבר הכי נחוץ כרגע, זאת עמדה אחרת.

שלום שמחון: אם אומר מנכ"ל משרד התקשורת שזה חלק מהמהלך הכולל של מה שקורא בטלפוניה הפנים ארצית וכן הלאה וכן הלאה.

שלום שמחון: גם לזה יש לי שאלות, הן שאלות אחרות לגמרי.

שלום שמחון: אני רוצה לדעת כדי לדעת את הדברים, דברו איתי נטו, זה לא קרב בין גושים ולא בין אף אחד אחר.

אורי הר: חזור או לא.

אורי הר: ולזה אני מתייחס כמה זה עולה, משרד התקשרות יענה.

אורי הר: האם יש צורך במספרים, לדעתי יש, אבל מהרגשה שלי ומשיחות עם מפעילים, הם בטח יגידו, אני אגיד מילה אחת.

אורי הר: יש 11,2 מיליון ל14- מפעילים, 12 זה עם הסלולארי הערבי.

אורי הר: 11,2 מיליון, מנוצלים 6,5.

אורי הר: אז זה לא פנוי ופתוח לכולם.

אורי הר: זה בכל אופן מחולק לקבוצות.

אורי הר: לסלקום יש כך וכך, לזה כך וכך ולזה כך וכך.

אורי הר: יש כאלה שיש להם עודפי מספרים ויש כאלה שיש להם חוסרי מספרים.

אורי הר: אני ראיתי שמירס כבר רצה לדבר, אני יודע שגם יש כאלה חוסרים.

אורי הר: זה לא 6,5 מתוך 11.

אורי הר: זה מחולק וזה כל-כך פשוט.

אורי הר: שוב אני אומר, הם יתייחסו לכך ולא אני.

אורי הר: אני מדבר על האל חזור.

אורי הר: אני חושב שבכל הנושא השיווקי והמידע שהעברנו, במה שפרסמנו בעולם ובארץ בכל אתרי החברות, בכל המכתבים שנשלחו לכל המינויים ונשלחו כבר, אפילו פעמיים לכולם, שהם יודעים על השינוי.

אורי הר: לדעתי חלק גדול אולי כבר הכין כרטיסי ביקור, אולי עכשיו יעלה עוד פעם לעצור את זה.

שלום שמחון: מיליון מספרים ונכון לרגע זה מנוצלים 6,5.

שלום שמחון: ז"א יש פה פער.

שלום שמחון: ז"א, מטרה מספר אחת והיא הגדלת מלאי המספרים הזולים למינויים חדשים, יש לנו עוד איזה קצת זמן.

שלום שמחון: עניין שני שאמרת, האם המצב הזה הוא מצב של אל חזור, אתה אומר לדעתך, אל חזור.

אורי הר: עכשיו אני רוצה להגיד את הסטטוס הטכני - כל החברות סיימו את ההסבה.

אורי הר: וכל הכסף שהיה צריך להשקיע בהסבה היה אמור להסתיים ב1.12-.

שלום שמחון: נניח באופן תיאורטי היה שר התקשורת עומד על הראש, במקום לרוץ בבוקר, עומד על הראש, אומר, חבר'ה, אני דוחה את העניין, אתם הייתם מתנגדים לזה?

עדי בירן: אנחנו נמצאים בעיצומה של התכנית הזאת שמשרד התקשורת יזם אותה ואני לא אכנס כרגע להיסטוריה אם תמכנו לא תמכנו, רצינו לא רצינו.

עדי בירן: זו הרצאה נפרדת וזמנכם קצר.

עדי בירן: יש מצב שבו אנחנו נמצאים עמוק בתוך התכנית.

עדי בירן: הבעיה איננה רק הכספים שכבר יצאו, כי אנחנו הוצאנו עשרות מיליוני דולרים בצד שלנו.

עדי בירן: אלא הבעיה היא השינויים שכבר נעשו.

עדי בירן: זה להחזיר את הגלגל אחורנית.

שלום שמחון: שעולה לדיון בכנסת.

שלום שמחון: אני שואל שאלה, רוצה תשובה, רואה אותך מחר בבוקר זה נדחה ל-X שנים, יש לך בעיה עם זה?

אריה שניצר: הזאת, כי אם לא מצבנו ייפגע קשה בשוק.

שרון פליישר: אחד, זה לגבי מה שנעשה עד עתה וזה באמת הנושא הטכני.

שרון פליישר: שלכאורה הושקע בו המון, אבל זה לא דברים שנעשו והם בלתי הפיכים.

שרון פליישר: כי זה ביום מסוים צריך ללחוץ על איזשהו מתג ולעשות את הדברים.

שרון פליישר: הדברים לא נעשו, הכל בהכנה, אבל הם לא עשו את ההסבה עדיין.

שרון פליישר: ולכן מבחינה טכנית הם הפיכים.

שרון פליישר: זאת עמדת אנשי המקצוע בפלאפון.

שרון פליישר: שמבחינה כלכלית השאלה אם זה נכון באמת את כל ההשקעה שנעשתה עד היום, זה משהו שצריך לבחון, האם זה באמת נכון לשים בצד את כל ההשקעה.

שרון פליישר: הפן השני הוא מה שצריך להיעשות וזו ההשקעה השיווקית האדירה שתידרש פה מהחברות.

שרון פליישר: כמו שנאמר פה, שתהיה כאן השקעה אדירה מהצרכנים.

שרון פליישר: הרי מי שיצטרך להסביר לצרכן בסופו של יום את המהלך המאוד מאוד מסובך הזה, יהיו כנראה החברות.

שרון פליישר: ובכך כנראה תידרש מהחברות השקעה שיווקית אדירה.

שרון פליישר: ובצד הזה אנחנו אפילו לא יודעים היום עדיין לאמוד את הסכומים שיידרשו לזה.

שלום שמחון: עמדתם.

שלום שמחון: אני רוצה לדעת את הכיוון

עודד לוין: המספור לבין ניידות מספרים.

עודד לוין: התכונה שלנייד מספר שבן-אדם עובר עם המספר מחב' לחב', איננה שייכת לתוכנית המספור .

עודד לוין: מספרים.

עודד לוין: א', זה לא נכון.

עודד לוין: התכנית כן כוללת ניידות מספרים, אבל לא בשלב זה.

עודד לוין: מדוע לא בשלב זה - בארצות רבות בעולם בוצעו שינויי מספור.

עודד לוין: ואני מדבר על הארצות המתקדמות באירופה, בריטניה, גרמניה, פינלנד, ארצות רבות.

עודד לוין: כל הארצות האלה הפעילו בשנים האחרונות ניידות מספרים.

עודד לוין: מדוע הם עשו את זה רק עכשיו ולא בשלב הראשון שהם עשו את שינויי המספור - מכיוון ששינויי מספור זה מבצע גדול ומסובך שהציבור צריך לעבור אותו בשלום.

עודד לוין: אם אנחנו נסבך את המפעילים בהרבה מאוד מטרות טכניות להפעיל בבת-אחת, עצם הפתיחה של הכל בבת-אחת תגרום להרבה תקלות והציבור יסבול מזה.

שלום שמחון: אותך, אל תדאגו כל אחד דואג לחברות, אחד דואג לצרכנים, כולם פה דואגים לכולם.

שלום שמחון: אני שואל, מדינת ישראל זקוקה למהלך הזה ב20.4-, למה?

עודד לוין: מיליונים ואלפים, המספרים מושקעים בשירותי עזר, שהמפעילים מפעילים אותם ומנצלים את המספור בצורה חבויה.

עודד לוין: אין למפעילים 6 מיליון עודף מספרים, תשאל אותם.

עודד לוין: אני מבקש שתקבל דואר מכל מפעיל כמה מספרים רזרביים יש לו.

עודד לוין: כמו שיתן דוח כלכלי, שיתן דוח כמה מספרים הוא יכול עוד למכור.

שלום שמחון: עד שהיא תתפוצץ.

עודד לוין: כי כל מפעיל יבקש קידומת אחת נוספת לקיימות.

עודד לוין: ז"א, אם אתה רוצה דחייה תדחה את זה לשנה.

דוד טל: אדוני היו"ר יכול לבקש לקבל מהם דוח כמה מספרים חבויים, ואז נוכל לדעת בדיוק כמה רזרבה נטו, ואז אפשר לעשות איזו שהיא הערכה.

דוד טל: מנכ"ל משרד התקשורת אמר לי את זה אתמול, שכל שנה יש איזה גידול של 8%.

עודד לוין: כל התכנית הזאת שאנחנו מדברים עליה היום, שעומדת להתבצע בעוד חודשיים.

עודד לוין: מי שבא היום ומערער על התכנית לא פעל בזמן.

עודד לוין: אני מצטער להגיד את זה.

עודד לוין: אם היו פועלים בזמן ויצאו גם מודעות של דוברת משרד התקשורת ב15.2.00- עוד יצאה הודעה שיש תכנית מספור חדשה.

עודד לוין: באוגוסט 2002 שוב יצאה הודעה של הדוברת לציבור.

עודד לוין: תוכנית מספור איננה עוסקת רק בחלוקת מספרים.

עודד לוין: יש השלכות צרכניות כבדות.

עודד לוין: לכן תכנית מספור כפי שלמדנו שנעשה בעולם יש כללים, יש תקנים.

עודד לוין: וכל תכנית שצריכה להתבצע חייבת לעמוד בתקנים האלה.

עודד לוין: התקנים האלה דואגים לרווחת המשתמשים.

שלום שמחון: מרשה לך לעשות כל מה שאתה רוצה, תגיד לי מהם המטרות של תכנית המספור הזאת, אנחנו נוציא אח"כ את כל השאלות שנשאלו פה, תענה לי עליכם.

שלום שמחון: אם אתה רוצה לשנות את המטרות - תשנה את המטרות.

שלום שמחון: תגיד הגדלת המלאי זה לא הדבר הראשון, זה הדבר הרביעי.

שלום שמחון: אתה נחשב מומחה בתחומו ואתה מוערך מאוד בתחומך, אני מבקש לקבל את זה באופן מסודר.

שלום שמחון: ושכנע אותנו, זה לא חומר סודי.

שלום שמחון: אני לא מבקש דברים גדולים מדי, אם אתה תגיע למסקנה, שיש למדינת ישראל חמש שנים, אני מבקש מאוד שתודיע למנכ"ל ולשר שלך שיש חמש שנים.

שלום שמחון: אם זה אחר עפ"י חווה"ד המקצועית שלך תוך שנה, אין מקום יותר במספרים האלו, גם את זה אני אבין.

שלום שמחון: אבל אני רק מבקש שזה יהיה הגון.

שלום שמחון: אני אם הייתי שר, מבקש לקבל את הנתון האמיתי.

שלום שמחון: אני שוקל שיקול שהוא לא נעוץ רק בתכנית המספור, אלא יש לו השלכות כלכליות על המשק, על החברות הסלולאריות, על בזק, על מה שאתה רוצה, אני רוצה לקבל החלטה מסודרת.

שלום שמחון: שהחומר יונח מול העיניים, נדע שבע שנים, שנתיים- שנתיים, שנה כמו שאתה אומר - שנה.

שלום שמחון: רק קח בחשבון שיהיה מי שינסה לסתור את המה שאתה כותב.

מיכאל ברקאי : מהגורמים פה ומביאים עמדה שלדעתנו היא אובייקטיבית.

מיכאל ברקאי : אמנון יציג בקצרה את העמדה שלנו.

אמנון סלע: ההתחלה היו אחרות לגמרי.

אמנון סלע: המטרות האלה נקבעו ע"י ועדה בין משרדית.

אמנון סלע: והמטרות עשו איזה שהוא drift מסוים.

אמנון סלע: אגב, כשמזכירים למה נזכרתם לפני חודשיים, אני רוצה להגיד שבהחלט גם המטרות השתנו, גם מצב המשק השתנה, גם כמות הטלפונים הסלולאריים השתנתה.

אמנון סלע: המון דברים השתנו במשק בשנים האחרונות.

אמנון סלע: למשל, כשנמצאה תוכנית המספור, מי היה מעלה על דעתו, מי חלם, שיהיו אי פעם שישה מיליון מינויים סלולאריים.

אמנון סלע: אף אחד לא חלם על זה.

אמנון סלע: לרגע נזכר במטרות שקבעה בזמנו ועדת קול ושמפורסמות באתר של משרד התקשורת.

לצטט. 1: אח"כ בא הדף באינטרנט והגדיר מטרות נוספות.

לצטט. 1: ואנחנו בהחלט חושבים שהמטרות האלה לא מוצדקות, יש מלאי מספרים במדינת ישראל.

לצטט. 1: הזיהוי של מפעיל לפי קידומת היא פעולה שעובדת נגד הכיוון של ניידות מספרים.

לצטט. 1: איך אני יכול להיות בעלים של המספר, אם בא משרד התקשורת ומכיר בכך שהקידומת 050 שייכת לפלאפון, ושייכת מקדמא דנא ולעולם תהיה שייכת.

לצטט. 1: ככה זה נראה לפחות.

לצטט. 1: כך משרד התקשורת הוא מחבר את המספר למפעיל ורואה בזה אפילו מטרה.

לצטט. 1: זה דבר הפוך למצב שקיים בעולם.

לצטט. 1: בארה"ב יש הרבה מאוד מפעילים ואף אחד לא יכול להגיד שהקידומת הזו והזו שייכת לו.

לצטט. 1: הקידומת שייכת לניו-יורק 212, היא לא שייכת למפעיל מסוים.

לצטט. 1: ויש שם הרבה.

דוד טל: התקשורת לעכב את התכנית של המספור הזה.

שלום שמחון: והבנתי את הלוגיקה והמטרות בהתחלה.

שלום שמחון: אני מבקש לקבל את כל החומר הזה כתוב.

אורי הר: בתוכנה, בלילה של ה19- לאפריל יקרה ומשהו לא יעבוד, למרות שאני יודע שאורי היה עושה אינסוף בדיקות והוא באמת עושה מאמץ גדול שזה לא יקרה, אבל כל עוד יכול לקרות וקרו דברים כאלה בעולם.

אורי הר: פירושו שמדינת ישראל לא יכולה לחזור אחורה, 6,5 מיליון טלפונים סלולאריים, יכול להיות שלא יעבדו או לא יעבדו טוב.

אורי הר: חס וחלילה, השם ישמור.

אורי הר: שאנחנו הולכים לדבר שאי אפשר לעצור אותו, לחזור ממנו.

שלום שמחון: גם אחרים יעשו באופן מקצועי.

שלום שמחון: ביקשתי מהחב' הסלולאריות, ביקשתי מהמומחה של משרד התקשורת, אני מבקש מכם.

שלום שמחון: אני אומר פה גם לציבור, אם יש מישהו שמסוגל להציג את עמדתו בעמוד, עמוד וחצי, אני אשמח שיעשה את זה בעניין הזה.

שלום שמחון: אני רוצה שחברי הועדה יוכלו לשקול כדי שהם יוכלו לפנות לשר התקשורת ולמנכ"ל משרד התקשורת ולומר להם, בכל זאת אנא אולי כדאי שנחשוב על זה עוד קצת.

שלום שמחון: כדי שהדבר הזה יקרה, אנחנו צריכים להשתכנע שיש לו מקום בכלל.

שלום שמחון: תודה רבה.