ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 134, 2004-01-20 09:45

דוד טל: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

דוד טל: על סדר יומנו תקנות מקורות אנרגיה (נצילות אנרגי של מנועי השראה חשמליים).

דוד טל: מי קורא את התקנות?

זאב גרוס: יש לי הצעה פרוצדורלית.

זאב גרוס: יש ארבע תקנות, שהן טכניות לחלוטין.

לאה ורון: שמנו אותן בסוף התקנות המהותיות.

זאב גרוס: בסדר, אני קורא.

זאב גרוס: "תקנות מקורות אנרגיה (נצילות אנרגיה של מנועי השראה חשמליים), התשס"ד – 2004.

זאב גרוס: בתוקף סמכותי לפי סעיף 3 לחוק מקורות אנרגיה, התש"ן – 1989 (להלן - החוק) ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: הגדרות.

זאב גרוס: 1.

זאב גרוס: בתקנות אלה – "הממונה" – לרבות מי שהממונה הסמיכו לצורך אכיפת תקנות אלה; "מנוע" – מנוע השראה חשמלי אסינכרוני תלת-מופעי כלובי; "מעבדה מאושרת" - - - רק לידיעת

זאב גרוס: כם, המנועים האלה, שנשמעים דבר איום ונורא, משהו שבלתי ניתן לבטא את השם שלו, הם כיום הצרכנים של כ-70% מהאנרגיה במדינת ישראל.

אתי בנדלר: כן, אבל על איזה סוג של מנועים מדובר כאן.

אתי בנדלר: מה זה מנוע השראה חשמלי אסינכרוני תלת-מופעי כלובי.

ולדימיר נמירובסקי: זו קטגוריה של מנוע חשמלי.

אתי בנדלר: אני לא סתם שואלת.

אתי בנדלר: אני חושבת שצריכים להסביר לוועדה על איזה סוג של מנועים מדובר כאן.

אתי בנדלר: לתרגם את זה במובן של דברי הסבר.

ולדימיר נמירובסקי: כל המנועים הסינכרוניים, ורוב המנועים שאנחנו משתמשים בהם בארץ, כל מיני משאבות קטנות.

ולדימיר נמירובסקי: זה שם הנדסי של המנוע.

דוד טל: תלת-מפעי זה תלת-פאזי.

ולדימיר נמירובסקי: כן.

זאב גרוס: אני ממשיך להקריא.

זאב גרוס: "מעבדה מאושרת" כמשמעותה בסעיף 12 לחוק התקנים, התשי"י-1953".

לאה ורון: האם אין מעבדות מאושרות נוספות?

לאה ורון: כמדומני שהוועדה אישרה בעבר מעבדות מאושרות נוספות, הובא לפחות חוק בעניין הזה.

אתי בנדלר: זו שאלה במקומה, חוק להסמכת מעבדות.

לאה ורון: אתם רושמים פה רק "כמשמעותה בסעיף 12 לחוק התקנים".

לאה ורון: האם לא גם כמשמעותה בחוק להסמכת מעבדות?

זאב גרוס: לאור העובדה שהבדיקה היא על פי תקן, מה שמפנה אותנו למעבדה זה התקן בחוק התקנים.

אורית איטח: הרשות להסמכת מעבדות רק מסמיכה מעבדות, ומנהל התקינה הוא זה שמאשר.

אורית איטח: מעבדה מאושרת היא זו שמאושרת על ידי הממונה על התקינה, על פי חוק התקנים.

אורית איטח: אין נגיעה לרשות להסמכת מעבדות.

זאב גרוס: "התקן" – תקן ישראלי – ת"י 5289 "נצילות אנרגיה של מנועי השראה חשמליים אסינכרוניים, תלת מופעיים, כלוביים", אשר מופקד לעיון הציבור במכון התקנים הישראלי, רחוב חיים לבנון 42, תל-אביב וכן באגף ניהול משאבי תשתית, משרד התשתיות הלאומיות, רחוב יפו 234, ירושלים;"

אתי בנדלר: האם את התקנים הישראלים אתם לא מפרסמים באתר האינטרנט?

אדי בית הזבדי: אנחנו לא אחראים על התקנים הישראליים.

אדי בית הזבדי: מי שאחראי זה מכון התקנים.

אתי בנדלר: יש נציג של מכון התקנים?

אתי בנדלר: אנחנו בוועדה משתדלים, שבכל מקום שמפנים למסמך משפטי שמופקד באיזשהו מקום - כדי להקל על הציבור - אנחנו בדרך כלל מבקשים להוסיף באותו דבר חקיקה, שעותק שלו מפורסם באתר האינטרנט של המשרד או של המכון או מה שלא יהיה.

יהושע קפלן: התקנים כלל מופקדים בספריית מכון התקנים, והציבור מוזמן לרכוש אותם.

יהושע קפלן: בין היתר, אפשר גם לרכוש דרך אתר האינטרנט של המכון.

אתי בנדלר: זאת אומרת, עיון אפשרי רק בספרייה ללא תשלום, אבל אם רוצים הביתה, צריכים לרכוש את זה.

יהושע קפלן: בהחלט.

זאב גרוס: תקנה 2.

זאב גרוס: "חובה לעמוד בתקן נצילות וסימון.

זאב גרוס: לא ייבא אדם, לא ייצר ולא ימכור מנוע, אלא אם כן: (1) הוא עומד בנצילות המזערית המותרת על פי סעיף 3 – "נצילות" – שבתקן.

זאב גרוס: (2) הוא סומן כנדרש על פי הפרק "סימון" שבתקן; (3) הוא נבדק במעבדה מאושרת, והועברו לממונה על ידי היצרן או היבואן, נתוני הסימון כאמור בפרק "סימון" שבתקן.

זאב גרוס: 3.

זאב גרוס: ביקורת.

זאב גרוס: הממונה רשאי בכל עת סבירה להיכנס לכל מקום שמייצרים או מוכרים בו מנועים כדי לוודא קיום תקנות אלה.

זאב גרוס: 4.

זאב גרוס: תחילה.

זאב גרוס: תחילתן של תקנות אלה ששה חודשים מיום פרסומן.

זאב גרוס: "

דוד טל: כמה כסף מדינת ישראל חוסכת בתקנות הללו?

זאב גרוס: אנחנו מעריכים על משהו כמו 60 מיליון קילוואט לשעה, או שווה ערך של 50,000 טון לשנה.

דוד טל: ואם נתרגם את זה לשקלים?

דוד רודיק: 20 מיליון בערך.

זאב גרוס: בערך 24 מיליון שקלים, אבל הדבר הכי חשוב מבחינת המדינה, זה שיהיה חשמל.

זאב גרוס: ה-60 מיליון קילוואט ז אפילו יותר חשוב מה-24 מיליון שקלים.

דוד טל: יש למישהו הערות בנושא הזה?

דוד טל: בבקשה.

יונה אושפיז: אנחנו יצרנים של מנועים חשמליים.

דוד טל: למען גילוי הנאות, עבדתי עם חברת אושפיז עד 1978.

יונה אושפיז: ההערה שלנו, מקובל באירופה ובארץ שיש שני ב-סוגי מנועים.

יונה אושפיז: יש מנועים סטנדרטיים ויש מנועים בעלי נצילות גבוהה.

יונה אושפיז: .

יונה אושפיז: אני מאוד מצדדת באיכות טובה ככל שאפשר, וזה מקל עם שני קצוות.

יונה אושפיז: באירופה זה מקובל גם כן.

יונה אושפיז: בארצות הברית יש התקן הגבוה, המחמיר יותר.

יונה אושפיז: עקרונית אני בעדו, אבל.

יונה אושפיז: מכון התקנים בארץ מורשה לבדיקות כלשהן, יש גם בתהליך העבודה אצלנו איזו 2000, וגם בדיקה של יבוא.

יונה אושפיז: ההתרשמות שלי הייתה שבניסוח כפי שהוא קיים היום, צריך לבדוק כל יחידה ויחידה.

יונה אושפיז: אני לא חושבת שזו הייתה הכוונה.

יונה אושפיז: הכוונה הייתה כנראה לבדוק מדגם או לקבל אישור לדגם ולא ליחידות.

יונה אושפיז: זה עניין של ניסוח.

יונה אושפיז: דבר שני, יש מקום לבדוק ולהכשיר את המנועים כאן בארץ, כאשר הם מגיעים, וגם מסומנים.

יונה אושפיז: אני חושבת שיש צורך בזמן כדי לסכם את הנושא הזה, כדי לדעת מה ניתן לבדוק בצורה נכונה.

דוד טל: שישה חודשים, גברתי, זה לא מספיק?

יונה אושפיז: לבדוק את זה – כן.

יונה אושפיז: לי נדמה היה שכתוב ארבעה חודשים.

יונה אושפיז: שישה חודשים זה ייתן זמן.

דוד טל: הכוונה היא להפעלה מהיום עוד שישה חודשים.

יונה אושפיז: אני חושבת שאנחנו זקוקים לעוד זמן, שניתן יהיה לבדוק.

דוד טל: מדוע לא ניתן לבדוק אותם כשהם מגיעים לארץ עכשיו?

דוד טל: הם אישרו לך שלא מדובר על כל מנוע ומנוע, אלא מדגמים.

יונה אושפיז: ברשימה מדובר עד 500 כוח סוס בשניים וארבעה קטבים, ועד 350 כוחות סוס בשישה קטבים.

יונה אושפיז: יש כאן נציג של מכון התקנים, הוא גם יצטרך לבדוק ולראות מה היכולות.

דוד טל: תוכלו לעמוד בזה, יש עם זה בעיה?

יהושע קפלן: לא בעיה, עד עשרה כוחות סוס המעבדה שלנו מסוגלת לבדוק.

יהושע קפלן: מעבר לזה,אנחנו מתארגנים, נדרשות השקעות מאוד גדולות.

יהושע קפלן: אם לא נצליח להתארגן עד עוד שישה חודשים, נסמיך מעבדות בחו"ל כדי שיבצעו את הבדיקות עבורנו בתקופת הביניים עד אשר נתארגן.

דוד טל: זאת אומרת, אם מנועי אושפיז ייבאו לדוגמה מנוע מהסוג שעליו מודבר מטייוואן, אתה תסמיך מעבדות בטייוואן שתאשר את זה?

דוד טל: מכל מדינה שלא ייבאו אתם תסמיכו מעבדה?

יהושע קפלן: הכוונה שלנו היא להסמיך מספר מעבדות ברחבי העולם, במקומות אסטרטגיים.

יהושע קפלן: במזרח הרחוק דברנו של שתיים, באירופה שלושה.

דוד טל: אבל זה לא לפי מספר המעבדות, משום שאם ארצה לייבא מנוע כזה מטורקיה, ולך אין כושר ויכולת לבדוק את זה בארץ, מישהו יצטרך לבדוק לי את זה בטורקיה.

דוד טל: או שתכריח אותי להעביר את זה מטורקיה לטייוואן.

יהושע קפלן: בשלב ראשון נסמיך מספר מעבדות, שהן המעבדות המקובלות, שבדרך כלל מבצעים אצלן את הבדיקות.

יהושע קפלן: נזכיר שמי שרוצה לייצא מנועים לאירופה, אני מניח שהוא גם צריך לבצע בדיקות, ובדרך כלל זו מעבדה אירופאית, כמו שזה נעשה במכשירים אחרים.

יהושע קפלן: במידה ויהיה ייבוא מסיבי מטורקיה - כמו שאני לא מכיר היום – נשמח להסמיך גם בטורקיה, אלא אם כן כבר יהיה לנו את ציוד הבדיקה אצלנו.

יהושע קפלן: בנוסף, אנחנו מוכנים גם לבצע בדיקות במעבדות המפעל.

יהושע קפלן: דרך אגב, זה מה שאנחנו מתכוונים לעשות באושפיז עבור התוצרת שלהם.

יונה אושפיז: אנחנו יכולים לבדוק מנועים עד 1,000 כוחות סוס בדיקה מלאה, וגם עד 3,000 בחצי ההספק.

יונה אושפיז: אפר להכשיר מעבדה כאן, שמכון התקנים יבצע את הבדיקות.

יונה אושפיז: זה דבר שדורש טיפול.

יונה אושפיז: אני חושבת שלזה צריך להקדיש את הזמן.

יונה אושפיז: יכולה להתעורר שאלה אתית.

דוד טל: אם הבדיקה תיעשה בתוך המפעל שלך?

דוד טל: מכון התקנים עושה את זה ועושה את זה הרבה.

דוד טל: הוא לפעמים אפילו לא מחברים תקן, אלא ניגשים ליצרן ומבקשים הצעה לתקן, והם בודקים את הנוסחאות, אם זה עולה בקנה אחד עם מה שהם מבינים הם מאשרים את זה.

יהושע קפלן: זה מקובל בעולם.

דוד טל: מהבחינה הזאת אני לא רואה בעיה.

דוד טל: אני לא רוצה שייווצר מצב, שאנחנו מאשרים את התקנות הללו, ויקרה אפילו מקר אחד, שמישהו ירצה להביא מנוע בודד מאיזו שהיא מדינה, ואנחנו נצטרך לטרטר אותו להעביר את המנוע הזה – היות ואין יכולת לבדוק את זה בארץ -לאיזו ארץ אחרת כדי לקבל את האישור.

דוד טל: אם את אומרת לי שאין מצב כזה, ובכל מצב התקנות האלה מכסות את כל הרבדים מהמנוע הקטן ביותר לגדול ביותר, אז זה בסדר.

דוד טל: אם לא, הגברת אכן צודקת, וצריך פרק זמן ארוך יותר כדי להיערך.

יהושע קפלן: רוב המנועים בעולם, המנועים הנצילים וברמה הגבוהה, נבדקים במעבדות מכובדות ברחבי העולם, ואותן אנחנו מתכוונים להסמיך.

יהושע קפלן: כל יבואן שיהיה מוכן לבצע את הבדיקה במעבדת אושפיז על ידינו – לא על ידי אושפיז – נשמח לעשות את זה, עד שנתארגן.

יהושע קפלן: אני מניח ששישה חודשים זה מספיק, כי יש לנו פתרון ביניים.

דוד טל: אני מניח שלא תהיה בעיה בתום שישה חודשים לבדוק כל מנוע מדגמית.

דוד טל: יש שאלה של היועצת המשפטית, האם מדובר גם על המנוע של המיקסר שלי בבית.

ולדימיר נמירובסקי: לא, זה במסגרת המוצר מיקסר.

אתי בנדלר: ומכסחת דשא?

ולדימיר נמירובסקי: זה מוצר, יש על מכסחת דשא תקן.

ולדימיר נמירובסקי: גם במזגנים יש מנוע, אבל אנחנו בודקים אותם במסגרת מזגן כמזגן.

ולדימיר נמירובסקי: זה במסגרת המכלול.

דוד טל: ברור.

אתי בנדלר: זאת אומרת, כאן מדובר שאדם לא ייבא, לא ייצר ולא ימכור מנוע לכשעצמו.

ולדימיר נמירובסקי: כן, מנוע כמנוע.

אתי בנדלר: אני מבקשת שכשתעבירו את זה למשרד המשפטים, תפנו את תשומת ליבם לשאלה האם לא צריכים להגדיר בתקנה 2, האם לא יכול להתעורר ספק - שאצלי התעורר - שמדובר גם על מנוע כחלק ממכלול של מכשיר אחר.

דוד רודיק: זאת השאלה, האם חלקי חילוף לאותו מכשיר יבואו בנפרד, האם בטעות מישהו לא ירצה - - -

אתי בנדלר: זאת אומרת, מנוע שמוכרים אותו כחלק חילוף למכשיר.

אתי בנדלר: בהחלט, על פני זה חל.

יהושע קפלן: מכיוון שמכון התקנים ממבצע את הבדיקות למכשירים האלה, כל עוד המנוע בפנים הוא נבדק במסגרת התקן.

דוד טל: השאלה כאן אחרת.

דוד טל: הזמנתי מנוע בגלל שהמנוע של המכסחת שלי התקלקל.

יהושע קפלן: אם סוג המנוע הזה נמצא בתיק המוצר שהגשת לנו כדי לבדוק את הדגם של המוצר, אנחנו מאשרים אותו, אפילו לא בודקים אותו.

יונה אושפיז: ביחס לזמן.

יונה אושפיז: אני חושבת שהתקופה דרושה אל"ף, לאפשר לבדוק את זה בארץ.

יונה אושפיז: אני חושבת שזה חשוב מאוד שייבדק בארץ.

דוד טל: הם סבורים שפרק הזמן הזה הוא די והותר כדי לבדוק את זה.

דוד טל: אם הם היו מבקשים ממני יותר, הייתי מקבל את זה.

יונה אושפיז: הדבר השני הוא, אם יתחילו לייצר אך ורק סוג זה – זה נתון אפשרי, הנצילות חשובה מאוד – יש מלאים של חומרי גלם וחלקים מוכנים.

יונה אושפיז: לא יהיה סביר לזרוק אותם, נצטרך למכור אותם וחלילה לא להיכנס לאיזשהו קונפליקט, כי זה לא יהיה לפי התקן החדש אלא לפי התקן הקיים היום.

יונה אושפיז: הייתי רוצה שיתאפשר למכון התקנים ולנו לבדוק מבחינת הזמנים את הנושא הזה.

יונה אושפיז: אני וראה את כל הנושא כמאוד חיוני.

דוד טל: גברתי מדברת על חלקי חילוף של מנועים מסוימים וחומרי גלם?

דוד טל: מה למשל, הציר, החוטים?

יונה אושפיז: חומר הגלם שמאפשר לנו נצילות יוצר גבוהה הוא החומר הפעיל.

יונה אושפיז: זה כולל את הפח החשמלי, הנחושת והכמות לה.

יונה אושפיז: הפח הזה, שהוא כמובן הרבה יותר יקר, זה שיש לו פחות איבודים, הוא יותר יקר.

יונה אושפיז: קונים אותו לצרכים, לא מחזיקים מלאי גדול מזה.

יונה אושפיז: יחד עם זאת, למנועים הסטנדרטים יש מלאי של פח ונחושת, ואלה חומרים מאוד יקרים.

יונה אושפיז: הם מיובאים כולם.

דוד טל: אז איפה הבעיה?

יונה אושפיז: צריך לאפשר לנצל את החומר הזה, לייצר אותו, למכור אותו, מבלי לגלוש לגבול ולמצוא את עצמנו חלילה עוברים על התקנות או על החוק.

יונה אושפיז: לזה לא היינו מוכנים, אנחנו צריכים לבדוק את המלאים שלנו, את ההזמנות שישנן כבר בחו"ל, ולהספיק לייצר ולמכור לפני התקינה הזאת.

יונה אושפיז: לכן הייתי רוצה קצת זמן.

דוד טל: מה זה קצת זמן?

דוד טל: אנחנו מדברים על שישה חודשים, מה מציעה גברתי?

יונה אושפיז: חשבתי בעוד שישה חודשים להגיע לדיון, ואז נדע אם אנחנו כבר מוכנים או לא.

יונה אושפיז: אני רוצה להדגשי שאנחנו מייצרים מנועים בעלי נצילות גבוהה מאוד לפי דרישות של לקוח, ואנחנו מוכנים לזה.

יונה אושפיז: המנועים הקטנים צורכים מעט מאוד חשמל זה מקדחה בטעינה של בית מלאכה, עובדת שש דקות ביום, במזגנים – שם אולי כן עובדים הרבה.

יונה אושפיז: הצריכה הגדולה של חשמל היא במנועים הגדולים, אז עוד כמה חודשים אני לא חושבת שישנו הרבה.

דוד טל: אשמע את מכון התקנים ואת משרד התמ"ת, ואחר כך אתייחס לזה.

דוד טל: אדוני המהנדס, אתה רוצה להוסיף משהו?

טדי ניקולבסקי: תקן דומה כבר קיים באירופה, ושם מכיוון כבר קיים ייצור ותכנו לדברים סטנדרטיים, נתנו שלוש שנים להתארגן כדי שמנועים יעמדו בתקן יותר גבוה.

טדי ניקולבסקי: גם אצלנו יש כבר מנועים, יש תכנון קיים, יש כבר ייצור.

טדי ניקולבסקי: אנחנו לא יכולים לזרוק את זה.

טדי ניקולבסקי: צריך לתת זמן כדי למכור את מה שקיים, ולהעביר את כל תהליך הייצור לדגמים החדשים.

דוד טל: אתה מדבר על הבעיה שיכולה להתעורר לגבי מלאי קיים שנמצא כרגע אצלך, ואם אתה מוכר אותו בעוד שנה.

דוד רודיק: אז המדינה תפסיד 20 מיליון שקלים.

דוד טל: אז מה עושים עם מנועים קיימים במלאי?

דוד טל: משרד התמ"ת, יש לכם תשובה?

אורית איטח: אני עוד מחכה לממונה על התקינה, הוא עדיין לא הגיע.

דוד טל: למה הוא לא הגיע?

דוד טל: האם זה מראה על זלזול בוועדה.

ולדימיר נמירובסקי: יש פקקים עצומים בדרך לירושלים.

דוד טל: אבל אתה הגעת, והוא הגיע.

ולדימיר נמירובסקי: אני ירושלמי.

דוד טל: הנה, מר דויטש הגיע.

דוד טל: בדיוק שאלתי אם זו הפגנה של זלזול בוועדה שלא הגעת.

גרישה דויטש: הגעתי.

דוד טל: טוב.

דוד טל: מכון התקנים, מה עושים עם מלים קיימים, עם חלפים וחלקים שהוזמנו?

יהושע קפלן: יונה אושפיז צודקת, יכול להיווצר מצב שייצרו מנועים עוד לפי הטכנולוגיה הקיימת.

יהושע קפלן: אין לי מושג כמה,אני לא מכיר את המפעל.

דוד טל: מה שהיא אומרת זה שהם צריכים תקופת מעבר כדי לחסל את המלאי ולעבור למה שאנחנו רוצים.

דוד טל: מה שנאמר זה שחצי שנה זה פרק זמן שלא יספיק בידם כדי לעבור ממצב אחד למצב שני.

יהושע קפלן: אין לי דעה בנושא הזה.

יהושע קפלן: זה משרד התשתיות צריך לקחת בחשבון ולקבל החלטה מה הוא עושה במקרים האלה.

אילון אושפיז: באירופה יש שתי נצילויות, גם גבוהה וגם נמוכה במקביל.

דוד טל: אבל הייתה מאז הזדמנות להגיע קרוב לסטנדרטים.

אילון אושפיז: זה יכול להתבטא במנועים הגבוה, אם לא במנועים בהספקים הנמוכים.

ולדימיר נמירובסקי: הודעת המשרד הגיעה לכל הגורמים הרלוונטיים לפני שנה פלוס.

ולדימיר נמירובסקי: זאת אומרת כל העוסקים במלאכה היו מודעים לפני הדיון, זה לא שפתאום אנחנו אומרים עוד חצי שנה.

ולדימיר נמירובסקי: על זה היה מדובר מזמן.

ולדימיר נמירובסקי: חוץ מזה, סך הכל האוריינטציה של ייצור מנועים זה דבר ידוע, יש ייצוא.

דוד טל: אדוני המהנדס, אתה יכול לומר לי איזה פרק זמן סביר, לא להגזים לכאן ולא לכאן?

טדי ניקולבסקי: שנה לפחות.

טדי ניקולבסקי: יש הזמנות גדולות בדרך, של חומרי גלם וחלקים.

טדי ניקולבסקי: יש דברים שכבר מוזמנים בחו"ל אצלנו.

ולדימיר נמירובסקי: יש בעיה של התנגשות בין אינטרס של מפעל מסוים, מאוד מכובד, לבין אינטרס מובהק של המדינה.

ולדימיר נמירובסקי: צריך למצוא את הדרך באמצע, כי המדינה מפסידה גם הרבה באנרגיה וגם פליטות מזהמים מיוצרות מתחנות כוח.

דוד טל: אני לא בא להציע שום דבר שהוא לא ריאלי.

דוד טל: כדי שהמדינה לא תפסיד, אבל כדי שגם הם לא יפסידו, יש אפשרות מעשית שאתם במשרד התשתיות תגיעו למפעלים הגדולים, לראות מה המלאים שיש להם, ולאשר את זה אפילו אם זה יהיה מעבר לשישה לחודשים.

דוד טל: אני יכול לומר גם אחרת, שאני דוחה את זה לעוד שישה חודשים, לשנה הבאה, אז המדינה תפסיד כסף.

דוד טל: אני חושב שאם אני מעמיד זה מול זה, האינטרס הציבורי גובר, אבל אני לא רוצה לפגוע במפעל.

ולדימיר נמירובסקי: זו בדיוק הסיבה שנתנו שישה חודשים, כדי להיפטר מהמלאים.

דוד טל: ואם היא לא התפטרה מהכל, רק מ-50% מהמלאי?

ולדימיר נמירובסקי: העניין הזה מלפני שנה וחצי, יש גבול.

דוד טל: אבל אתם יכולים לעשות ספירת מלאי, לראות מה יש להם כרגע - - -

ולדימיר נמירובסקי: אנחנו לא יכולים לעשות דבר כזה.

יונה אושפיז: במנועים הקטנים, הנצילות אני עדיין בדעה שהיא לא משמעותית.

יונה אושפיז: אבל אנחנו בהחלט נעשה זאת.

יונה אושפיז: בקשתי את השישה חודשים, אפילו אם אתה אומר שידענו, באירופה ששם יש את מקורות החומר הם נתנו שלוש שנים.

יונה אושפיז: אנחנו מבקשים שנה אחת קרדיט.

יונה אושפיז: יכול להיות שבתום חצי שנה נגיד שזה בסדר.

יונה אושפיז: זה לא רק המלאי, היום למכור זה גם קשה, ואנחנו לא רוצים להגיע לגבול.

דוד טל: הבנתי.

דוד טל: מר דויטש, בבקשה.

גירשה דויטש: אישרנו לפני מספר ימים תקציב של מכון התקנים, שכולל סכום של שניים וחצי מיליון שקל להצטיידות.

גירשה דויטש: זה לא מספיק, אבל זה סכום שניתן להפעיל אותו וצריך להפעיל אותו.

גירשה דויטש: מכון התקנים היה צריך מתקן לבדיקת נצילות אנרגטית של המזגנים, למרות שיש דבר כזה בארץ אצל אחד מיצרני המזגנים, הם רכשו ציוד.

גירשה דויטש: לקנות ציוד, בשביל זה קיים מכון התקנים, זה דבר אחד.

גירשה דויטש: בינתיים למכון התקנים יש מספר רב של הסכמים בילטרליים עם הרבה גופים דומים בעולם.

דוד טל: אנחנו כבר אחרי זה.

דוד טל: אם היית מגיע בזמן היית שומע את זה, ואז לא היית חוזר על זה.

דוד טל: חבל להשחית את הזמן על זה.

דוד טל: אני רוצה פתרון לנושא הזה.

דוד טל: בגלל צוק העתים, בגלל שאי אפשר היום למכור כל כך מהר בכמויות כאלה גדולות – איך פותרים?

דוד טל: הכי קל לי לומר שאני אדחה בחצי שנה, אבל נאמר פה – ואני לא יכול להתעלם מזה – שיש כאן נזק למדינת ישראל, ואני רוצה לאזן בין זה לבין זה.

דוד טל: איזה פתרון המשרד יכול לתת?

ולדימיר נמירובסקי: מכיוון שיש פה שני אינטרסים שמאוד קשה לאזן ביניהם, מצד אחד אינטרס של תעשיינים ומצד שני אינטרס של המדינה, המשרד שלי יכול להסכים להצעה של תשעה חודשים, כדי לצמצם עד כמה שניתן את הנזקים לתעשייה.

דוד טל: בסדר, אנחנו נעשה את זה תשעה חודשים.

דוד טל: יכול להיות אולי – אני מקווה שלא - שייגרמו לכם נזקים, אבל הם יהיו מזעריים ובשוליים.

דוד טל: אני מאוד מקווה שכך יהיה ולא יותר מזה.

יונה אושפיז: האינטרס של המדינה הוא האינטרס של כל אחד מאתנו.

דוד טל: גברתי צודקת, ולכן קבלתי את עמדתה של גברתי, ומלכתחילה לא סברתי שצריך לדחות את זה בגלל החיסכון של המדינה, ואני לא יכול להתעלם ממה שהשקעתם במפעל שלכם, ולכן אני מוכן לקבל את הצעתו של נציג המרד.

אילון אושפיז: השאלה היא האם יש כאן חיסכון או לא, כי העלות של המנועים האלה יותר גבוהה.

דוד טל: קשה לי לעשות את החשבונות הללו, אבל אני חושב שעוד שלושה חודים זה פרק זמן סביר.

דוד טל: יצאתם לא עם מלוא תאוות

דוד טל: כם בידכם אבל משהו.

דוד טל: נרשום לתקן, במקום שישה חודשים זה יהיה תשעה חודשים.

דוד טל: תודה גברתי, אני מודה לך שהערת את תשומת ליבנו בנושא הזה.

דוד טל: יש עוד הערות?

דוד טל: תודה.

דוד טל: אנחנו מאשרים את התקנות הללו, בכפוף לתיקון, במקום תחילה שישה חודשים מיום פרסומן, תשעה חודשים.

דוד טל: תודה רבה.

דוד טל: 2.

דוד טל: תקנות מקורות אנרגיה (התייעלות אנרגטית ומידע על צריכת אנרגיה של מכשירי קירור), התשס"ד-‏2004

דוד טל: אנחנו עוברים לסעיף השני, תקנות מקורות אנרגיה.

דוד טל: כמה מילים ברקע, כדי שנדע על מה אנחנו מדברים.

זאב גרוס: אנחנו מדברים על מקררים ומקפיאים, שנמצאים אצלנו בבית, ואנחנו מדברים על שני נושאים עיקריים בתחום הזה.

זאב גרוס: אחד, קביעת הנצילות המינימלית של מקררים ומקפיאים, ובי"ת, קביעת דרוג אנרגטי.

דוד טל: זאת אומרת שלא בכל תא תהיה אותה רמה - - -

זאב גרוס: לא, כשמישהו רואה שני מקררים אחד ליד השני, הוא יידע שמקרר X נותן יעילות מכסימלית והשני מינימלית.

דוד טל: כמו התווית שיש על מזגנים?

דוד טל: בסדר.

לאה ורון: מה המשמעות לצרכן של היעילות האנרגטית, שבאחד היא מינימלית ובשני מכסימלית.

ולדימיר נמירובסקי: אם את מאחסנת אותה כמות של מזון במקרר אחד שהוא פחות יעיל, לעומת מקרר שני, את משלמת פחות כסף וצורכת פחות חשמל.

דוד טל: חוסכים, בסדר.

דוד טל: נא להקריא את התקנות.

זאב גרוס: אני מקריא.

זאב גרוס: "בתוקף סמכותי לפי סעיף 3 לחוק מקורות אנרגיה, התש"ן-1989 (להלן – החוק), ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: 1.

זאב גרוס: הגדרות.

זאב גרוס: בתקנות אלה – "התקן" – תקן ישראלי ת"י 721 – "מקררים ומקפיאים חשמליים לשימוש ביתי"; "יבואן מורשה" - מי שיצרן מכשיר קירור הירשהו לייבא אותו מכשיר או מוצרים אחרים של היצרן; "כוכב" - -כהגדרתו בתקן; "מכשיר קירור" – מקרר ומקפיא, כהגדרתם בתקן; "מדד צריכת אנרגיה" – צריכה בקילוואט שעה לשנה, כמפורט בפרט 3(א) בתוספת הראשונה; "מעבדה מאושרת" – כמשמעותה בסעיף 12 לחוק התקנים, התשי"ג-1953; "מקדם התייעלות אנרגטית" – צריך להוסיף פה גם את האות A, כך זה יופיע.

זאב גרוס: "גורם קבוע שבו מכפילים את מדד צריכת האנרגיה של מכשיר קירור, בהתאם לערכים במועדים המפורטים בתקנה 3, לפי העניין; "צריכת אנרגיה מרבית" = צריכת אנרגיה שנתית לפי סוג מכשיר הקירור, המחושבת כאמור בתקנה 2, בהתאם למקדם ההתייעלות האנרגטית שבתוקף באותו מועד.

זאב גרוס: "שיווק מרחוק" – כהגדרתו בסעיף 14ג לחוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981.

זאב גרוס: תקנה 2.

זאב גרוס: צריכת אנרגיה מותרת.

זאב גרוס: לא ייבא אדם, לא ייצר ולא ימכור מכשיר קירור שצריכת האנרגיה שלו עולה על 20% של צריכת האנרגיה המרבית, כפי שנמדדה במעבדה מאושרת, וחושבה לפי פרט 3 בתוספת הראשונה (להלן – צריכת האנרגיה המותרת).

זאב גרוס: "

אתי בנדלר: כשאתם מדברים "לא ימכור אדם", על פניו זה חל גם על מכירה בין אדם לרעהו, שלא דרך עסק, ואני מניחה שלא לכך אתם מתכוונים.

זאב גרוס: בסדר, אני רושם את ההערה הזאת.

ולדימיר נמירובסקי: את מדברת על יד שניה?

אתי בנדלר: כן.

דוד טל: למען הסר ספק, אולי אפשר להוסיף - - -

אתי בנדלר: אלי בסעיף התחולה נכתוב שזה לא חל - - -

זאב גרוס: בתקנה 7 כתוב: "תקנות אלו לא יחולו על מכשירי קירור משומשים".

אתי בנדלר: יפה, סגור.

דוד טל: זה עדיין לא פותר את הבעיה, משום שאם אני קונה מכשיר חדש ומוכר אותו לאדם אחר, הוא עדיין חדש.

ולדימיר נמירובסקי: אנחנו מוכנים לספוג את הלקונה הזאת.

זאב גרוס: ברגע שהוא יצא מהחנות הוא כבר משומש.

דוד טל: בסדר.

יונה אושפיז: מקרר יש כמעט בכל בית, צריכת החשמל הרבה יותר חמורה מאשר במנועים קטנים, שם רוצים להפסיק מיד את הייצור.

ולדימיר נמירובסקי: לא מיד, תשעה חודשים.

זאב גרוס: "3.

זאב גרוס: מקדם התייעלות אנרגטית.

זאב גרוס: מקדם ההתייעלות האנרגטית יהיה – (1) מיום ז' בטבת התשס"ד (1 בינואר 2004) עד יום י' בטבת" - - -

אתי בנדלר: מיום התחילה, אולי.

אתי בנדלר: התחילה שאתם מציעים זה שישה חודשים מיום פרסומן.

זאב גרוס: אם ככה, בואו נעשה את זה מה-1.1.2005, כפי שסיכמנו.

אתי בנדלר: אז יהיה מיום 1 בינואר 2005 עד התאריך המתאים - - -

זאב גרוס: עד ה-31 בדצמבר 2006 – 1.20, תכף אקריא סיכום שהגענו אליו הבוקר עם אנשי איגוד שלכות המסחר, זה בא גם להסביר את התקנה הזאת.

זאב גרוס: "החל מיום י"א בטבת התשס"ז (1 בינואר 2007) המקדם יהיה 1".

זאב גרוס: למען הסדר, בעקבות דיון שהתנהל הבוקר עם איגוד לשכות המסחר ונציגי היבואנים, הסכמנו שהמקדם של 1.2 ייכנס ב-1 בינואר 2005, ובתוך כך סיכמנו שהמשרד יחד עם הגורמים המקצועיים, דהיינו מכון התקנים, היבואנים והיצרנים, יפעלו לעדכן במשותף את המדרגה שנקבעה ליום 1.1.2007.

זאב גרוס: זאת מבחינתנו, מדרגה גבוהה, היא לא נותנת מספיק יעילות, אנחנו מחפשים יעילות נוספת, תוך הבנת המשמעויות ונתונים שעדיין לא ידועים.

זאב גרוס: העבודה הזאת תחל במהלך השנה הזאת.

זאב גרוס: זאת אומרת, שכבר השנה, בשיתוף פעולה עם כל הגורמים, הולכים להתיישב על זה, גם לראות אנחנו יכולים לקבל יעילות נוספת, אחרי 0.7.

זאב גרוס: אנחנו מעריכים שנצליח לעשות את זה.

זאב גרוס: תקנה 4 "דירוג היעילות האנרגטית של מכשיר קירור.

זאב גרוס: (א) היעילות האנרגטית של מכשיר קירור תדורג בידי הממונה, בהתאם לחישוב המפורט בתוספת השניה, על סמך תוצאות מדידה של צריכת האנרגיה שערכה מעבדה מאושרת, אשר הביא לפניו היבואן המורשה של מכשיר הקירור (להלן – דירוג היעילות האנרגטית); (ב) היה למכשיר יותר מיבואן מורשה אחד - ייקבע הדירוג על סמך תוצאות המדידה במעבדה שתוגשנה לראשונה על ידי היבואן הראשון מביניהם.

זאב גרוס: " זאת אומרת, אם יש עשר, הראשון שיבוא הוא הקובע.

דוד טל: מאותו דגם אתה מדבר.

זאב גרוס: בוודאי.

זאב גרוס: תקנה 5 "חובת הסימון בתווית אנרגיה.

זאב גרוס: (א) לא יציג אדם מכשיר קירור, תמונה או ציור של מכשיר קירור או חפץ הנחזה כמכשיר קירור בחנות, בתצוגה, בשיווק מרחוק או בכל אמצעי שיווק אחר, אלא אם כן הודבקה עליו או הוצגה בסמוך אליו, במקום בולט לעין, תווית אנרגיה בתוקף לפי הדוגמה והמפרט שבתוספת השלישית, שמפורטים בה כל אלה: (1) שם היצרן; (2) דגם; (3) דירוג יעילות אנרגטית ותקופת תוקפו; (4) צריכת אנרגיה שנתית; (5) נפח תא ההקפאה~ (6) נפח תא מזון; (7) סימן T מתאים לאקלים טרופי; (8) סימון לפי התקן לטמפרטורת תא הקפאה; (9) סמל שימור אנרגיה ושנה.

זאב גרוס: "התווית הזאת היא תווית סטטוטורית.

גרישה דויטש: יש סתירה מסוימת בחלק מהדרישות פה בין דרישות התקן 721 ובין התקנות.

גרישה דויטש: לדוגמה - - -

אורית איטח: כאן מדובר בתקן משני לעומת התקנות הקודמות.

גרישה דויטש: יש צריכת חשמל ל-24 שעות בתקן, ויש צריכת חשמל לשנה בתקנה.

גרישה דויטש: יש להתאים ביניהם, שלא תהיה סתירה.

גרישה דויטש: הייתי רוצה להתיישר על פי תקן בין-לאומי IC.

אורית איטח: אולי כדאי שהסימון יהיה בהתאם לתקן, ובנוסף - - -

אדי בית הזבדי: הנקודה היא באמת ל-24 שעות, אבל אם רוצים לתת איזו שהיא אינדיקציה לצרכן, אנחנו לא יכולים לדבר רק 24 שעות, אנחנו מדברים על תקופה.

גירשה דויטש: פה אני לא מסכים אתך.

גירשה דויטש: לדעתי, הצרכן הרבה יותר מבין מה יוצא לו ליום.

דוד טל: אני רוצה לדעת איך אתם מתקנים.

דוד טל: מר גרוס, אתה מתיישר לפי מר דויטש או - - - ?

זאב גרוס: נדון יחד.

דוד טל: לא, צריכים להחליט עכשיו.

זאב גרוס: אז נעשה צריכת אנרגיה יומית.

דוד טל: הרשות להגנת הצרכן, בבקשה.

חני מונין: בתור נציגת הצרכנים, נראה לי הגיוני שעדיף לפי שנה.

חני מונין: זה נותן מושג יותר משמעותי לצרכן על הפערים.

חני מונין: ביום ההפרש נראה קטן יותר.

דוד טל: תודה.

דן למפרט: בת"י 721 יש תווית אנרגיה, לפי דרישות התקן.

דן למפרט: אם תהיה דרישה לתווית נוספת זה רק יגרום לבלבול.

דוד טל: אנחנו לא רוצים תוויות נוספות, לא רוצים לבלבל את הצרכן.

דן למפרט: בת"י 721 יש דרישה, זה תקן רשמי.

אדי בית הזבדי: הולכים לבטל את הדרישה הזאת, נבקש ממכון התקנים.

גרישה דויטש: על פי חוק התקנים, העניין של חובת אימוץ תקינה בין-לאומי קיימת.

גרישה דויטש: צריך לבדוק מה הדרישה נכון להיום בתקן הבין-לאומי וללכת על פי הדרישה הזאת, אחרת צריך להסביר מדוע בישראל זה שונה.

דוד טל: מתי אתה רוצה לבדוק את זה?

גרישה דויטש: תקבלו עד אמצע השבוע הבא.

גרישה דויטש: זה בסדר?

אתי בנדלר: אני מציעה שהוועדה תאשר צריכת אנרגיה שנתית, ואם יסתבר כתוצאה מהבדיקה שהמונח איננו נכון, אז רק התקנה הזאת תובא שוב לאישור הוועדה.

אדי בית הזבדי: יש בעיה קטנה.

אדי בית הזבדי: אמנם על פי התקן נדרש שתהיה תווית על כל מוצר, אבל אנחנו לא רוצים שעוד תווית תהיה על כל מוצר.

אדי בית הזבדי: לכן התווית שלנו נותנת יותר מידע צרכני לצרכן לרגיל, יש לו דירוג, יש לו הכל.

אדי בית הזבדי: בשבילי זה מאוד משמעותי שהאדם יראה את ההפרש בשנה שלמה ולא ביום.

אדי בית הזבדי: לגבי ההתנגשות הזאת - אני לא רואה בזה התנגשות.

דוד טל: אנחנו יכולים לאמץ את מה שהיועצת המשפטית שלנו הציעה?

דוד טל: אנחנו מאשרים את זה כך, צריכת אנרגיה לשנה.

אדי בית הזבדי: בעולם יש תקן בין-לאומי ויש דירקטיבה, שמוסיפה דברים נוספים.

מודי קליינבורט: בסעיף 5, בהתאם למה שיש היום במדבקה עם הנתונים שנדרשים בה, למול המדבקה החדשה עם הנתונים שנדרשים בה, יש שינויים.

מודי קליינבורט: מן הסתם, אנחנו חושבים למכון התקנים תהיה פה פעילות נוסת בעקבות, אנחנו רוצים להבטיח במעמד הפורום הזה לא יהיו על היבואנים עלויות נוספות בגין בדיקות נוספות כתוצאה מהחלת התקנה הזאת.

מודי קליינבורט: אנחנו מבקשים שזה יודגש.

דוד טל: מה יכול להיות למשל?

דוד טל: אתה רוצה הצהרה של מר דויטש?

דוד טל: בסדר.

דוד טל: אתה יכול להצהיר לפרוטוקול, מר דויטש, שלא יהיה על היבואנים שום עלויות נוספות, מעבר למה שיש להם היום?

מודי קליינבורט: לא רק בגלל מדבקה, אלא בגלל עצם התקנה החדשה על מה שמשתמע ממנה.

דוד טל: אני לא יודע אלו השלכות נוספות יש, אם אתה יודע תאיר את עיניי.

מודי קליינבורט: לפי טענת משרד התשתיות מדובר בנוסחת חישוב בלבד.

מודי קליינבורט: אנחנו חוששים ש/זה לא ייגמר בזה, וכתוצאה מזה מכון התקנים ידרוש מהיבואנים לבצע בדיקה יותר ארוכה שהמשמעות שלה בזמן או בכסף, ואנחנו מבקשים שיוכרז כאן שלא יהיו עלויות, כי לא נוכל לספוג את זה.

מודי קליינבורט: אנחנו נצטרך להפיל את זה על הצרכנים, וכמובן שזאת לא הכוונה.

יהושע קפלן: בסך הכל, המקררים האלה נבדקים והמידע יוצא ממילא, על פי התקן הרשמי, לתווית האנרגיה שמופיעה על כל מקרר.

יהושע קפלן: כל מה שמדובר פה, זה להכניס נתונים לנוסחאות מאוד מורכבות אולי - - -

דוד טל: גם הוא מבין את זה, אבל הוא רוצה להבטיח שבשורה התחתונה זה לא יעלה לו.

מודי קליינבורט: אם זה כל כך לא משנה וטריוויאלי, בוא נציין את זה.

יהושע קפלן: אפס עלויות נוספות.

יהושע קפלן: נקודה.

דוד טל: בסדר.

דוד טל: אנחנו עוברים הלאה.

זאב גרוס: תקנה 5.

זאב גרוס: "(ב) תוקף תווית יהיה עד למועד עדכון מקדם ההתייעלות האנרגטית לפי תקנה 3; הממונה יודיע ליבואן המורשה של המכשיר, שהגיש את הנתונים שעליהם התבסס דירוג היעילות האנרגטית שלו, לא יאוחר מ-30 ימים לפני מועד עדכון כאמור, על דירוגו החדש של המכשיר ויהיה על היבואן לפעול להחלפת התווית.

זאב גרוס: 6.

זאב גרוס: ביקורת.

זאב גרוס: הממונה רשאי, בכל עת סבירה, להיכנס למקום שבו מייצרים, מייבאים, מוכרים או מציגים מכשירי קירור כדי לוודא קיומן של תקנות אלה.

זאב גרוס: 7.

זאב גרוס: סייג לתחולה.

זאב גרוס: תקנות אלה לא יחולו על מכשירי קירור משומשים.

זאב גרוס: " סעיף 8 הוא תחילתן של תקנות אלה, לאור התיקון שהכנסנו בתקנה 3, אנחנו יכולים למחוק את סעיף התחילה כי הוא לא רלוונטי.

ולדימיר נמירובסקי: אפשר למחוק.

דוד טל: נמחק.

זאב גרוס: אתם מעניינים להיכנס לפירוט של התוספות?

אתי בנדלר: רגע, אני לא בטוחה שזה מכסה את הכל.

אתי בנדלר: אם אני מסתכלת למשל על תקנה 5, צריכים להחליף את המדבקה מיד, כדי שהיא תכיל את כל מה שכתוב תקנה 5.

אתי בנדלר: נכון שמקדם התייעלות אנרגטית, לפי התקנים - - -

זאב גרוס: צודקת.

אתי בנדלר: אז אני מציעה שזה יחול מ-1 בינואר 2005.

זאב גרוס: בסדר.

זאב גרוס: "תוספת ראשונה (תקנה 2) חישוב צריכת אנרגיה מרבית של מכשירי קירור".

זאב גרוס: אנחנו מסווגים את המקררים לפי קבוצות.

זאב גרוס: יש עשר קבוצות.

זאב גרוס: "קבוצה 1 – מקרר ללא תא הקפאה, 2- מקרר עם תאים בטמפרטורה של 5 עד 12 מעלות צלסיוס, 3- מקרר עם תא הקפאה ללא כוכבים, 4 – מקרר עם תא הקפאה עם כוכב אחד, 5- מקרר עם תא ושני כוכבים, 6 – מקרר עם תא הקפאה ושלושה כוכבים, 7 – מקרר/מקפיא עם תאי הקפאה עמוקה ארבעה כוכבים, 8 – מקפיא ארון (upright type) כהגדרתו בסעיף 3.3.2 – ISO (E) 5155 משנת 1995.

זאב גרוס: קבוצה 9 – מקפיא ארגז (top-opening type) כהגדרתו בסעיף 3.3.1 - - - "

אתי בנדלר: מקפיא ארגז עליון , זה מקפיאים תעשייתיים?

זאב גרוס: לא, זה רק למקררים ביתיים.

זאב גרוס: "10 – מכשירי קירור עם יותר משתי דלתות ומכשירי קירור אחרים.

זאב גרוס: 2.

זאב גרוס: נפח מתואם.

זאב גרוס: במכירי קירור המכילים תאים שונים שלכל אחד מהם טמפרטורה שונה, תיקבע צריכת האנרגיה הותרת בהתאם לנפח המתואם, שהוא סכום משוקלל של נפחי התאים השונים; חישוב הנפח המתואם יעשה לפי הנוסחה להלן:" V adjusted זה הנפח המתואם בליטרים, זה קיבול נקי ולא נפח.

זאב גרוס: Vt זה קיבול נקי של סוג התא במקרר בליטרים, כפול Wt שזה חישוב שהוא 25 מינוס Tt - - -

דוד טל: יש כאן מישהו שהוא מהנדס?

דוד טל: הנוסחה הזאת בסדר?

דוד טל: אני רק רוצה לדעת שלא תצא שגגה מתחת ידינו אם נאשר את זה.

דן למפרט: בהגדרה של ה-Ft יש טעות.

דן למפרט: המקדם צריך להיות בנו-פרוסט ולא בתא הקפאה.

דן למפרט: זה צריך להיות מקדם של 1.2 בנו-פרוסט.

זאב גרוס: נגיע לזה.

זאב גרוס: אנחנו נותנים דוגמא.

זאב גרוס: הערכים של Tt הם סוג תא המקרר, ויש טבלה, ואנחנו נותנים דוגמה לחשב את ה-Wt.

זאב גרוס: אנחנו לוקחים ערך, במקרה הספציפי הזה, של מינוס 18, 25 מינוס המינוס 18, לחלק ל-20, זה מגיע ל-2.6.

אתי בנדלר: אתם רוצים להשאיר את הדוגמה בתקנה עצמה?

אתי בנדלר: כתוב "לדוגמה"?

אתי בנדלר: אז זה בסדר.

זאב גרוס: בשורה האחרונה זה Wt שווה (25 18)/20=43/20=2.15.

דוד טל: זה לוכסן או פעולת חילוק?

זאב גרוס: זה חילוק, משתמשים בקו נטוי.

זאב גרוס: Tt זה טמפרטורת אחסנה של כל תא במקרר במעלות צלסיוס.

זאב גרוס: אנחנו מוסיפים בסוגריים, פרק ד סעיף 3.2.5 לתקן.

אתי בנדלר: כתוב איזה תקן?

זאב גרוס: זה התקן בהגדרה.

זאב גרוס: הגענו לתיקונים בטבלה.

זאב גרוס: את הנו-פרוסט הוספנו ל-Ft.

זאב גרוס: Ft זה מקדם 1.2, זה תא הקפאה נו-פרוסט, ו-1 ביתר התאים.

זאב גרוס: Ct זה מקדם המביא בחשבון את האקלים.

זאב גרוס: אקלים טרופי זה T.

זאב גרוס: "בתא הירקות זה 1.35, תא מזון 1.30, תא 0 מעלות צלסיוס 1.25, תא הקפאה ללא כוכבים 1.25, תא הקפאה כוכב אחד 1.20, תא הקפאה שני כוכבים 1.15, תא שלושה או ארבעה כוכבים 1.10.

זאב גרוס: 3.

זאב גרוס: חישוב צריכת אנרגיה מרבית לפי סוג מכשיר הקירור.

זאב גרוס: (א) מדד צריכת אנרגיה".

זאב גרוס: זה מספר קבוצות לפי פרט אחד.

זאב גרוס: כל הקבוצות, פרט לקבוצה 10 שיש לה חישוב אחר בעמוד הבא, מופיעות פה.

זאב גרוס: אנחנו רואים שלפי הקבוצה יש מקדם כפול הנפח המתואם של המקרר, פלוס ערכים שונים.

זאב גרוס: החישוב האנרגיה המרבית, לפי קילוואט שעה לשנה, זה ה-A – מקדם ההתייעלות שהולך ומשתנה עם השנים, והחל מה-1.1.2005 זה 1.2.

זאב גרוס: מכפילים את הערכים האלה כפול הפקטור, וזה מגיע לצריכה המרבית המותרת, ומעבר לזה יש גם עוד 20%, בהתאם לתקנה 2.

זאב גרוס: בחישוב סופר שמרני, מבוסס על נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, החיסכון של הדבר הזה הוא לפחות 40 מיליון קילוואט שעה בשנה.

זאב גרוס: אם מחשבים את מחיר החשמל זה 16 מליון שקלים.

זאב גרוס: אבל מה שחשוב זה החיסכון בחשמל, שיהיה חשמל.

זאב גרוס: "צריכת אנרגיה מרבית למכשיר קירור מקוצב 10 בפרט 1" – אמרנו שזה חישוב שונה.

זאב גרוס: "תחושב לפי טמפרטורת התא שבו הטמפרטורה הנמוכה ביותר:" יש טבלה של טמפרטורת תא, שבו הטמפרטורה הנמוכה ביותר זה הטמפרטורה ששוררת שם.

זאב גרוס: קילוואט שעה לשנה, זה הצריכה האנרגטית המרבית לפי החישובים האלה.

זאב גרוס: עכשיו אנחנו מגיעים לדירוג האנרגטי.

זאב גרוס: "תוספת שניה (תקנה 4 (א)) דירוג היעילות האנרגטית של מקררים ומקפיאים.

זאב גרוס: א.

זאב גרוס: חישוב מקדם יעילות אנרגטית.

זאב גרוס: " האות I היא הדירוג.

זאב גרוס: זה צריכת אנרגיה בפועל בקילוואט שעה לשנה, לחלק בצריכת אנרגיה מרבית מותרת בקילוואט שעה לשנה כפול 100%.

זאב גרוס: "1.

זאב גרוס: צריכת אנרגיה מחושבת לפי צריכה ל-24 שעות הנמדדת במעבדה מאושרת לפי תקן 721 במכפלה של 365 ימים.

זאב גרוס: " דהיינו המדידה תבוצע בפרק זמן של יום אחד, ואחר כך עושים את המכפלה.

זאב גרוס: "2.

זאב גרוס: צריכת אנרגיה מרבית מותרת מחושבת לפי מפרט שבתוספת הראשונה.

זאב גרוס: " אנחנו כל הזמן חוזרים חזרה.

אתי בנדלר: למעט המילה "מותרת" שלא מופיעה בטקסט.

אתי בנדלר: אתה רוצה להוסיף אותה?

זאב גרוס: זה מרבית מותרת.

זאב גרוס: נרשום את זה במכנה, ובסעיף 2 גם נוסיף "צריכת אנרגיה מרבית מותרת".

זאב גרוס: אני ממשיך להקריא.

זאב גרוס: "ב.

זאב גרוס: דרגת היעילות האנרגטית של מכשיר הקירור:" אנחנו רואים את הדרגות מ-A עד G, כשה-I 120, זה מבטא את המינימום שבתקנה 2, שזה 20% התוספת המרבית.

זאב גרוס: "תוספת שלישית (תקנה 5 (א)) דוגמת תווית אנרגיה.

זאב גרוס: " בהמשך יש המפרט שאומר מה צריך להיות גודל התווית, כל הגדלים הם המילימטרים.

זאב גרוס: בעמוד האחרון יש ציור של התווית עם גדלים.

זאב גרוס: "יש להשתמש במפתח הצבעים כמפורט להלן.

זאב גרוס: " דרך אגב, הצבעים האלה ממש מדויקים, אחד לאחד, וזה מפתח בין-לאומי.

לאה ורון: לפני הגודל, בטבלה, איפה שכתוב צריכת אנרגיה שנתית בקווט"ש, יהיה כתוב מה היא הצריכה?

לאה ורון: זאת אומרת, לציבור יהיה ברור מה היא הצריכה.

זאב גרוס: כן, זה כל הרעיון.

מודי קליינבורט: כל זה כתוב היום בתקן, רוצים להוסיף גם מה הצריכה בשנה.

זאב גרוס: "יש להשתמש במפתח הצבעים כמפורט להלן".

זאב גרוס: עכשיו אנחנו נותנים את ההגדרות.

זאב גרוס: כל הצבעים מורכבים מ: cyan שזה כחול, magenta אדום, yellow צהוב, black זה שחור.

זאב גרוס: אנחנו נותנים דוגמה, דהיינו אם אנחנו רואים דבר שמורכב מ-07X0, זה אומר שאין בו כחול, 70% מהצבע שרואים הוא אדום, 100% צהוב ו-0% שחור.

זאב גרוס: זה הגוונים.

זאב גרוס: ליד כל אות יש את התכולה מבחינת הגוונים.

זאב גרוס: זה מה שיוצא בדירקטיבה.

זאב גרוס: אני לא מזגתי בעצמי את הצבעים לראות שזה מה שיש, אבל ככה הדירקטיבה אומרת, וזה ככה בדירקטיבה האירופאית.

אדי בית הזבדי: ככל שזה יותר ירוק זה יותר טוב, יותר יעיל.

דוד טל: יופיע במשבצת הימנית למטה בתווית קילוואט שעה?

דוד טל: מספר?

זאב גרוס: כן.

זאב גרוס: יופיע הקילוואט שעה, ושנה יהיה מתחת לזה.

ולדימיר נמירובסקי: שלצרכן יהיה יותר ברור.

חני מונין: המספר שיהיה רשום לשנה, לשעה, מה זה ייתן לצרכן?

חני מונין: יש לו נקודת השוואה למינימום ומכסימום?

זאב גרוס: במקביל לדבר הזה תהיה לו אות שתגיד לו מה הצריכה.

זאב גרוס: אם הוא רואה B, הוא יודע שהוא בצריכה המינימלית.

זאב גרוס: אם הוא רוצה הוא יכול לחפש משהו יותר יעיל.

זאב גרוס: נקודת ההשוואה היא לא רק במספר, אלא גם קובע הסימון בצד ימין קובע.

דוד טל: מר דויטש, כל הכבוד, באמת עשיתם עבודה יפה.

ולדימיר נמירובסקי: למה זה מר דויטש?

זאב גרוס: אני רוצה לציין את האגף לניהול משאבי תשתית, מר בית הזבדי ומר רודיק, שעשו עבודה רבה.

דוד טל: יש השגות?

דן למפרט: יש.

דן למפרט: עברתי באופן יסודי על כל הנוסחאות, היות ויש לי רקע הנדסי, והשוויתי את זה גם לדרישות הדירקטיבה האירופאית.

דן למפרט: הדרישות הן זהות לחלוטין, למעט כמה טעויות סופר, שתיקנו פה.

דן למפרט: השוני היחידי זה נושא הפקטור Ct, שזה מקדם המביא בחשבון את האקלים.

דן למפרט: הקביעה הזו היא די שרירותית.

דן למפרט: אני חושב שמן הראוי, היות ועשינו "גרייס" לשנה, שמשרד האנרגיה יישב עם כל הגורמים, איגוד לשכות המחסר, היצרנים ומכון התקנים, על מנת לבדוק האם הפקטורים שנקבעו פה הם באמת מתאימים.

דן למפרט: חוץ מזה אין לנו הערות מבחינה טכנית הנדסית.

דוד טל: תודה.

זאב גרוס: הקראתי לסיכום שאליו הגענו הבוקר עם איגוד לשכות המסחר, ואני חושב שהדבר הזה כלול בתוכו ואין צורך להוסיף.

זאב גרוס: נכון לתקופה מה-1 בינואר 2005 ועד 31 בדצמבר 2006, בנוי לזה – ואמנם מר למפרט חושב שהדברים האלה שרירותיים, ולצורך השיחה אני מוכן לקבל את זה - - -

אדי בית הזבדי: מה פתאום, למה שרירותי?

דוד טל: רק לצורך השיחה.

זאב גרוס: הוספנו שתי נקודות "שפיל".

זאב גרוס: הוספנו את הפקטור, שנבדק, ה-A הזה הוא בתוך המשוואה.

זאב גרוס: אחרי שהכנסנו את הפקטור של ה-Ct, עוד הוספנו את פקטור ה-A, שנמדד בשטח.

זאב גרוס: מכון התקנים יחד משרד התשתיות מדדו את הביצוע של המקררים, ומה יש בשטח, בשני תנאי אקלים שונים, ועל בסיס הדבר הזה נקבע ה-A.

זאב גרוס: בנוסף לזה גם הוספנו את ה"שפיל" של ה-20%.

דוד טל: הבנתי, מספק אותי.

דוד טל: יש עוד הערות?

דוד טל: תודה רבה, אנחנו מאשרים את התקנות הללו, ועוברים לסעיף הבא.

שמעון דן: יש עוד נקודה שלא הוזכרה כאן.

דוד טל: שאלתי אם יש עוד משהו, ואדוני לא ענה, אבל אתן לך לדבר.

שמעון דן: תודה.

שמעון דן: נושא המלאים.

שמעון דן: החלת החוק היא ב-1 בינואר 2005.

שמעון דן: מה יקרה עם מלאים שנמצאים בארץ?

שמעון דן: בסך הכל, ההזמנות הן מחו"ל.

דוד טל: זה בעוד שנה מהיום.

שמעון דן: בסדר, אבל מה קורה אם ב-31 בדצמבר אני עומד עם מלאי של 3,000 או 5,000 מקררים.

דוד טל: יש לך זמן להיערך לזה.

דוד טל: תודה רבותיי.

דוד טל: אנחנו עוברים לסעיף הבא.

דוד טל: תקנות מקורות אנרגיה, נצילות הבעירה בדוד קיטור.

זאב גרוס: מדובר פה בתיקון טכני לארבע תקנות שונות.

זאב גרוס: יש הדגרה בתוך התקנות של המנהל.

דוד טל: אז החלפתם, במקום "המנהל", "הממונה".

זאב גרוס: כן, תיקנו את זה.

זאב גרוס: כולם על אותו בסיס.

דוד טל: יש הערות לזה?

דוד טל: אין.

דוד טל: אשר על כן, אנחנו מאשרים גם את התקנות הללו, רק תקרא אותן.

זאב גרוס: "תקנות מקורות אנרגיה (בדיקת נצילות הבעירה בדוד קיטור)(תיקון) התשס"ד-2004; בתוקף סמכותי לפי סעיף 3 לחוק מקורות אנרגיה התש"ן-1989, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1.

זאב גרוס: בתקנה 1 לתקנות מקורות אנרגיה (בדיקת נצילות הבעירה בדוד קיטור) התשנ"ג-1993 (להלן -התקנות העיקריות), הגדרת "המנהל" – תימחק.

זאב גרוס: תיקון מונח.

זאב גרוס: 2.

זאב גרוס: כל מקום בתקנות העיקריות, שנאמר בו "המנהל" יבוא במקומו "הממונה".

זאב גרוס: "

אתי בנדלר: כל השאר זה תקנות זהות בנוסחן?

זאב גרוס: בדיוק.

דוד טל: אנחנו נצרף את זה לפרוטוקול, ואנחנו מאשרים גם את התקנות הללו.

דוד טל: תודה רבה רבותיי, אני מודה לכם מאוד.

דוד טל: הישיבה נעולה.