ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 127, 2004-01-13 09:00

שלום שמחון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

שלום שמחון: מאחר שההצעות הן כמעט זהות בנוסחן, אני רוצה להציע שכבר נחליט על איחודן של הצעות החוק להצעת חוק אחת, ברשות המציעים.

שלום שמחון: נצביע על איחודן של הצעות החוק.

שלום שמחון: תודה.

חיים כץ: הצעת החוק הזאת הוגשה לפני שנה חצי או שנתיים, והיו בה דיונים.

חיים כץ: ב-3 באוקטובר 2002, אחרי הישיבות שעשו, ואנחנו ודאי לא רוצים להשחית את זמנך, עם כל נציגי הבנקים, כתבו לרב ליצמן, שהיה יושב-ראש ועדת הכספים, ושם נערכו דיוני הוועדה: "הנדון: בנקים למשכנתאות, שלושה מועדי פירעון בחודש.

חיים כץ: "בהמשך לישיבת ועדת הכספים של הכנסת בנושא שבנדון התקיימה ישיבה בהשתתפות נציגי הבנקים למשכנתאות, משרד האוצר ובנק ישראל.

חיים כץ: בישיבה הביעו הבנקים את הסכמתם להנהגת שלושה מועדי פירעון בחודשים גם ללווים ותיקים", כי בעקבות החקיקה הם נתנו מתאריך מסוים, ואנחנו דיברנו גם על הרטרואקטיביות.

חיים כץ: צורף תרשומת של הישיבה ובה התנאים המוצעים להנהגת ההסדר.

חיים כץ: הבנקים היו צריכים לחזור אלינו עם התנאים - הריביות והעמלות - שהם רוצים.

חיים כץ: לעשות את הדיון הזה מחדש נראה לי קצת מצחיק.

חיים כץ: בגלל שנעשה דיון אני חושב שצריך לעשות הצבעה, להעביר את זה להכנה לקריאה ראשונה, ושהם יבואו עם ההצעות שלהם שהם כבר הכינו אותן ודנו בהן.

אתי בנדלר: הדיון גם לא נעשה לא בכנסת הזאת ולא בוועדה הזאת, אז אי-אפשר להסתמך על זה.

דוד טל: אני לא הייתי לא בוועדת הכנסת אצל הרב ליצמן, ולא בכל ועדה אחרת.

דוד טל: אני לא יודע במה מדובר.

אתי בנדלר: זה לא השחתת זמן, זה הליך חקיקה, חבר הכנסת כץ.

חיים כץ: מאחר שדנו בנושא הזה, יש לא מעט אנשים שלקחו משכנתאות, ומשכנתא זה פרויקט ארוך טווח.

חיים כץ: יש שלקחו ל-20 שנים, יש ל-15 שנים, יש ל-10 שנים.

חיים כץ: כשהבנקים רוצים לקוחות, הם פותחים כמה מועדים בישראכרט או בוויזה.

חיים כץ: הם אומרים 'יש לך במועד הזה ובמועד הזה, תבחר'.

חיים כץ: כשהם תופסים את האנשים, כנראה, לא מספיקים להם הרווחים שיש להם והעמלות שהם מפילים באופן חד-צדדי.

חיים כץ: אז יש הרבה מאוד אנשים שחתמו את המשכנתא אי-שם ב-9 או ב-15 בחודש, או הפוך - חתמו ב-1 בחודש ומקבלים את המשכורת ב-9 וב-10.

שלום שמחון: אולי זה אלה שלא מקבלים בכלל.

חיים כץ: אלה שלא מקבלים בכלל - אני לא בא לפתור את הבעיה הזאת, הבנקים לא צריכים לממן אותם.

חיים כץ: הבנק זה גוף עסקי, וצריך להרוויח.

חיים כץ: אבל אנשים שמקבלים ב-9 בחודש, ויש להם משכנתה של 10 שנים, ואומרים 'אני רוצה לשנות את התאריך', והבנק לא נותן להם, או אם הוא עכשיו מבקש, אז כבר נותנים לו בעמלות לא מבוטלות ובהתכתבות לא מבוטלת.

חיים כץ: אם הוא בלונדיני עם עיניים כחולות וגר בראש העין או בשוהם, נותנים, אם הוא גר, כמו דוד טל, בראשון, לא נותנים לו לשנות.

חיים כץ: אין כללים מוגדרים.

חיים כץ: למי שרוצים - נותנים, למי שלא רוצים - לא נותנים.

חיים כץ: מתנהגים כמו שוק.

חיים כץ: אני הגשתי הצעת חוק, להגביל אותם לעמלות של תשואה של 7%.

חיים כץ: פה הם צריכים לספוג את הריביות ולאפשר לעמיתים, לחברים, ללווים שלקחו משכנתאות בעבר – היום זה כבר לא רלוונטי – לבחור לתקופה מוגדרת, חצי שנה, שנה, לתת אפשרות לכל אחד, לשנות את המועד שלו.

חיים כץ: הם צריכים לספוג את העלויות של הריבית הזאת.

שלום שמחון: חבר הכנסת כבל, במקרה חשבתם אותו דבר?

איתן כבל: ממש כך.

איתן כבל: אגב, הנוסח שהותאם היה בעיקר עבודה של הייעוץ המשפטי.

איתן כבל: הנוסח המקורי שלי היה קצת שונה מהנוסח שמונח כאן.

איתן כבל: מה שהביא אותי לעניין הזה, מעבר לפניות, הוא שיש כאן מצב - ונכון, רוב המשק קיבל את השכר שלו ב-1 בחודש.

איתן כבל: המשכנתא, ההחזר מתחיל ב-1 בחודש, ולא אמורה להיות שום בעיה.

איתן כבל: בינתיים במשך השנים חלו שינויים במשק, הגופים השונים מקבלים את השכר מי ב-1, מי ב-10, יש אפילו ב-20 בחודש.

איתן כבל: יש כאן מצב אבסורדי.

איתן כבל: הרי בבנק ב-1 בחודש המשכנתא יורדת כמו שעון.

איתן כבל: באים אנשים ואומרים, שהבנק יודע שהמשכורת, ואני לא מדבר על אנשים בעייתיים, או מי שיש לו בעיות מול סניף הבנק שלו.

איתן כבל: אני מדבר על האדם הסביר, שהמשכורת שלו נכנסת בזמן, אין שום בעיות, הוא לא נמצא במאבקים מתמידים של חריגות.

איתן כבל: הוא אומר רק 'למה שהבנק ירוויח עליי את הפער המיותר הזה?

איתן כבל: אין שום סיבה.

איתן כבל: המשכורת שלי נכנסת ב-10 בחודש, המשכנתא יורדת ב-1 בחודש, אין סיבה שהבנק לא יאפשר לי, שהמשכנתא תרד ב-10 בחודש או ב-15 בחודש, המועד שבו אני מקבל את המשכורת'.

איתן כבל: אחרי התכתבות עוד בקדנציה הקודמת, אני שמח שהמפקח על הבנקים הנוכחי - יש פה פתיחות מאוד גדולה מצד המפקח על הבנקים, הוא מוכן ללכת לקראת, וזאת הצעת החוק.

איתן כבל: אני כבר ניהלתי דין ודברים מול הצוות של המפקח על הבנקים.

איתן כבל: יש להם מספר הערות.

איתן כבל: אני באופן אישי, מול ההערות שהם נתנו לי, ברובן הגדול, אם לא כולן, מוכן ליצור את ההסכמה הזאת.

איתן כבל: אני מניח שגם לא תהיה בעיה גדולה לחבר הכנסת חיים כץ, כי בסך הכל העניינים שעליהם אנו מדברים הם בעיקרם טכניים, ושהחקיקה תהיה ניתנת לביצוע וגם רואה קצת מהעתיד, בעיקר כלפי אנשים בעייתיים ומערכת היחסים שלהם מול הבנק – אין סיבה שהם יקבלו פרס.

איתן כבל: אני לא מדבר על מי שבדיוק פוטר מהעבודה, ויש לו בעיה נקודתית.

איתן כבל: לכן הבאנו את הצעת החוק.

שלום שמחון: הממשלה תמכה בהצעת החוק הזאת?

איתן כבל: הממשלה תומכת בהצעת החוק, בהתניות הנדרשות בדין ודברים שניהלנו.

שלום שמחון: אנו מתייחסים לממשלה, לוקחים אותה בחשבון.

דוד טל: אדוני היושב-ראש, הדעות שלי בקשר לנושאים בנקאיים ומה שקשור לבנקים מסחריים וריבית ברוני הסמים עבור הריבית החריגה ידועות, אני לא צריך לפרסם אותן שוב.

דוד טל: אבל אני חושב שפה אנו מתעסקים עם בנקים למשכנתאות, שאני חושב - אני רוצה שיעמידו אותי על טעותי, אם אני טועה - שזה לא דומה.

דוד טל: המרווחים של הבנקים למשכנתאות קטנות הם קצת יותר קטנים, אולי הרבה יותר קטנים, ואני לא מרחם עליהם.

דוד טל: בסך הכל הם מרוויחים, וכמו שאמר חבר הכנסת כץ כפי שהוא הציג את זה, זה עסק לכל דבר ועניין, חובת הנאמנות שלו לבעלים, ובסופו של יום הוא צריך להביא את התוצאות לבעלים.

דוד טל: אחרת, אני מניח, הבעלים יחליפו את הדירקטוריון, את היושב-ראש, את המנכ"ל וכל השאר.

דוד טל: על פניו נראה לי שלא צריכה להיות בעיה לבנקים, אלא אם כן יש להם בעיה, כי הם גם לווים וגם מלווים.

דוד טל: הם הרי מקבלים את הכסף מאיזה מקום, אני חושב, מהממשלה בצורה כזאת או אחרת, או מקרנות כאלה או אחרות.

דוד טל: השאלה היא אם להם לא נגרם פה עוול בדרך שהם מקבלים- -

איתן כבל: התשובה של מפקח הבנקים הקודם היתה בדיוק סביב השאלה הזאת.

דוד טל: אם הבנקים מסכימים, אני הראשון שאצביע עבור זה.

דוד טל: חשבתי שנכון שיהיה לדעת.

דוד טל: אם אני לווה כסף ממך, ואני אמור לפי התאריך הזה גם להחזיר לך, בהתאם לזה אני מלווה את הכסף הזה - גם בתאריך מסוים.

דוד טל: אם אני אשנה פה את הכללים, צריך שיתאפשר לי גם לשנות את הכללים בין הבנק למי שהם לווים את הכסף.

דוד טל: אבל אם זה בסדר, לי אין טענות.

שלום שמחון: לא ירדתי לסוף דעתך.

שלום שמחון: כשהבנק לוקח כסף ממישהו- -

דוד טל: כשהם לוקחים את הכסף הזה, בתאריך מסוים אתה מחזיר להם.

דוד טל: כתוצאה מכך אתה מלווה את הכסף לחיים כץ.

דוד טל: חיים כץ רוצה לשנות את התאריך הזה.

דוד טל: אני אומר, שאם אנחנו רוצים לשנות את התאריך הזה, צריך לאפשר לבנקים גם אפשרות לשנות את התאריך באותן קופות גמל.

חיים כץ: דוד טל אמר לי להגיד שעכשיו כל חודש ייצא מיליארד ש"ח לשוק על אגרות חוב שנפדות מקרנות הפנסיה, ולא יקבלו עבורן אגרות חוב מיועדות חדשות.

חיים כץ: בטח יהיה כסף קל לגיוס, והתשואה תהיה כזאת נמוכה.

אבשלום וילן: אני בזמנו עסקתי בזה, כמה בשבעה ימים, בעשרה ימים - כמה הרווח של כלל המערכת הבנקאית על כלל המשכנתאות בארץ בשנה.

אבשלום וילן: אמנם הריבית אז היתה הרבה יותר גבוהה, אבל לקחתי הרבה מאוד נתוני ביטחון שקיבלתי מבנק ישראל.

אבשלום וילן: הורדתי והורדתי והורדתי, מינימום היה אז 200 מיליון ש"ח בשנה, ההפרש המרווחים הזה על 7-10 ימים בכלל משלמי המשכנתאות.

אבשלום וילן: לא לקחתי בריבית חריגה – בריבית רגילה, לא באוברדראפט.

אבשלום וילן: הגדרת התשלומים שהבנק לוקח בין ה-1, ל-7 או ל-10.

חיים פרייליכמן: זה טעות בבסיס הבדיקה, כי אני משלם גם את הכסף שלי ב-1.

אבשלום וילן: אתה לא נותן למישהו לעמוד "בק טו בק".

אבשלום וילן: אם המשכורת שלו זה לא רעיוני, זה רווח אמיתי.

אבשלום וילן: אני מוכן להראות לך את התחשיב הזה.

אבשלום וילן: הוויכוח בינינו יישאר.

דוד טל: אני הדגשתי, שפה מדובר בבנקים למשכנתאות, ולא מסחריים.

אבשלום וילן: הבעיה היא שבדקתי בהצעת החוק, שגם המפקח על הבנקים אמר 'קדימה, אין בעיה'.

אבשלום וילן: הבעיה היא שאחורה זה חוזה, ואיך אתה פותח חוזה?

אבשלום וילן: אדוני היושב-ראש, אני למדתי מהמדינה.

אבשלום וילן: גם קרנות פנסיה זה חוזה בין המבוטח לבין קרנות הפנסיה.

אבשלום וילן: והנה ראיתי שמדינת ישראל, באמצעות שר האוצר שלה, הכניסה את היד לכיס של האזרחים, ושינתה את פני החוזה.

אבשלום וילן: כלומר מה שמותר לריבון- -

חיים כץ: מה שמותר לפריץ- -

אבשלום וילן: אני בא לעזור לך ואתה מקלקל לי?

אבשלום וילן: אני למדתי שחוזה יותר חזק מכל חוק.

אבשלום וילן: אם השתנו התנאים, מבחן הסבירות, אני לא יודע איך נגדיר את זה - מציעי החוק מבקשים שתהיה אפשרות לשנות בתנאים מסוימים מועדי תשלום למרות החוזה.

אבשלום וילן: בעצם המחוקק פה צריך לפתוח את החוזה.

אבשלום וילן: אני למדתי משר האוצר שכבר היו דברים מעולם, השאלה היא אם זה תופס במקרה זה.

אתי בנדלר: לשאלה העקרונית, שהיא ישימה, אני חושבת, בכלל להתקשרות בחוזים בכל המישורים, ולאו דווקא בנושא הזה - המחוקק מקדש את חופש החוזים, נותן לצדדים לנהל משא ומתן ביניהם, ולא פוגע בחופש האוטונומי של הצדדים להתקשר כפי שהם רוצים.

אתי בנדלר: אבל המחוקק מוצא לנכון לא פעם להתערב בחוזים - למשל, כשישי חוסר-איזון ביחסים ביניהם.

אתי בנדלר: כל חוקי הגנת הצרכן זה בעצם פגיעה בחופש החוזים של הצדדים, כי המחוקק יוצא מהנחה שהצרכן נמצא במצב נחות לעומת העוסק, וכל ההתערבות היא כדי להביא אותם למישור שווה.

אתי בנדלר: יש עקרונות נוספים, שמאפשרים פגיעה בחופש החוזים, שזה במקרים חריגים לטובת הציבור, לצורכי המשק הכלליים וכו'.

אתי בנדלר: כלומר חופש החוזים הוא מקודש, הוא לא מקודש עד הסוף, תמיד יש איזון בסופו של דבר.

אתי בנדלר: זה ברמה המאוד פשטנית.

רוני נויבואר: ההצעה של חבר הכנסת כבל עלתה בוועדת שרים, וזכתה לתמיכה של ועדת שרים בעקבות התיקון שהוכנס.

רוני נויבואר: ההבדל בין ההצעות נוגע בעיקרון לעניין העמלה של הבנקים.

רוני נויבואר: הממשלה תמכה בעניין הזה בגלל שהיה לזה הסדר שהיה מקובל על המפקח על הבנקים, וכלל את ההגנה על הפגיעה שנעשית פה בבנקים.

רוני נויבואר: אנחנו בעצם אומרים לבנקים 'אתם תממנו מכיסכם' – לפי ההצעה של חבר הכנסת כץ, כפי שהיתה - 'או שבוא נתמקח על זה'.

רוני נויבואר: כיוון שההצעה החדשה של חבר הכנסת כבל מגדירה את כל הסוגייה של העמלות, ההצעה הזאת היתה מקובלת על ועדת שרים בתיקונים מסוימים שבנק ישראל הציע, בנוגע למועדים וכו' - דברים טכניים, יחסית.

שלום שמחון: באופן עקרוני אתם תומכים?

רוני נויבואר: בהצעה של חבר הכנסת כבל.

דוד טל: של כץ לא שונה מהותית.

רוני נויבואר: עניין העמלות.

שלום שמחון: השר גדעון עזרא הודיע שהוא תומך גם בהצעת החוק שלך, בדיון במליאה.

צחי מלאך: אני מצטרף לדעה של רוני.

צחי מלאך: אנחנו תומכים בהצעה של חבר הכנסת כבל.

צחי מלאך: אנחנו חושבים שמבחינה כלכלית טהורה, דחיית מועדי החיוב לא ייתנו פתרון.

צחי מלאך: אנחנו פה נותנים אקמול למי שצריך אנטיביוטיקה.

צחי מלאך: מי שההוצאות שלו יותר גדולות מההכנסות - הדחייה לא תעזור לו.

צחי מלאך: אין פתרונות קסם.

צחי מלאך: זה לא יעזור.

חיים כץ: גם 70 ש"ח בחודש תוספת מהאוצר לא תעזור.

חיים כץ: תגיד את זה לבעל הבית.

חיים כץ: נאה דורש ונאה מקיים.

איתן כבל: בהסבר השנתי, כל יום שאתה חוסך זה חיסכון.

איתן כבל: יש כאלה שזה לא משנה.

חיים כץ: זה יהיה טוב רק לחודש הראשון, והבנק יפסיד רק בחודש הראשון.

צחי מלאך: לכן לדעתנו הצעת החוק הזאת לא תביא פתרון.

צחי מלאך: מצד שני, אם הלווה באמת רוצה את זה, בסדר.

צחי מלאך: אם זה לא עולה כסף לבנק, אנחנו לא נתנגד.

צחי מלאך: אבל אם זה יעלה לבנק כסף- -

אילן ליבוביץ: מתי ראית בנק שיגיד שהוא צריך לעשות משהו, וזה לא עולה לו כסף?

צחי מלאך: זה עולה כסף עובדתית.

צחי מלאך: יש פה פערי מימון.

צחי מלאך: הבנק - במקום לקבל הכסף ב-1, יקבל את זה ב-15.

חיים כץ: אני חושב שזכותך להתנגד.

חיים כץ: אנחנו המחוקקים יכולים לחוקק.

שלום שמחון: זאת ההסתייגות היחידה שלכם?

צחי מלאך: אנחנו תומכים בהצעה של כבל.

שלום שמחון: עכשיו יש לנו הצעת חוק אחת, היא מאוחדת.

צחי מלאך: צריך לגבות מהלקוחות עמלה פיננסית, שתשקף את פערי המימון, כמו שהציע חבר הכנסת כבל בהצעה שלו.

שלום שמחון: תן לי להבין אותך.

שלום שמחון: יש לי כרטיס אשראי.

שלום שמחון: אומרים לי 'אתה יכול להחליט באיזה תאריך אתה רוצה שנעשה לך את ההורדה - ב-2, ב-10, ב-16'.

שלום שמחון: למה אי-אפשר לעשות את זה אותו דבר?

שלום שמחון: פעם בשנה אני מודיע להם 'עברתי למקום עבודה חדש, אני מקבל עכשיו משכורת לא ב-1 בחודש, אלא ב-17 בחודש'.

שלום שמחון: מה הבעיה להודיע לחבר'ה האלה, שב-17 בחודש יעשו את ההורדה?

צחי מלאך: זה המהות של חברת האשראי, זה ההכנסה שלה.

צחי מלאך: הבנק - ההכנסה שלו היא מפערי הריבית, לא מפערי המימון האלה של הימים.

דוד טל: בבנקים למסחר זה שיעורי העמלות.

חיים פרייליכמן: זה לוח סילוקין מחושב מראש, מתוכנן לתקופה שהלווה בוחר אותו, בדרך-כלל בהתחלה.

חיים פרייליכמן: יש סוגי הלוואות רבים ומשתנים - הלוואה צמודה למדד, לא צמודה, משתנה, צמודה לדולר וכן הלאה.

חיים פרייליכמן: אי-אפשר לשנות, גם טכנית.

חיים פרייליכמן: רבותי, זה לא כרטיסי אשראי.

חיים פרייליכמן: יש פה טעות בסיסית בהבנה של צורת ההתחשבנות.

חיים פרייליכמן: זה לא רק הצד הכספי.

מוטי פיין: אני אתן סקירה תמציתית, כי רוב הנקודות עלו, אם כי קצת בבלבול.

מוטי פיין: אנחנו התחלנו עוד בעבר לארגן שלושה מועדים בחודש, אך רק להלוואות חדשות.

מוטי פיין: אנחנו סיימנו, למעשה, את הטיפול בסביבות שנת 98'.

מוטי פיין: היו כל מיני עיכובים, והקושי העיקרי היה בצורת ההתחשבנות.

מוטי פיין: בפירוש חשבנו להנהיג את זה רק על הלוואות חדשות - דבר שגם האוצר התנגד לו, בתקופה מסוימת לא הנהיג אותו.

מוטי פיין: בסופו של דבר גם האוצר נרתם לעגלה, וההסדר לגבי הלוואות חדשות נכנס לתוקף.

מוטי פיין: לאט-לאט התחילו להגיע דרישות, לתת את הסידור הזה גם ללווים ותיקים.

מוטי פיין: היו גם הצעות חוק.

מוטי פיין: אנחנו חשבנו שניתן להגיע להסדר, שלווה ותיק שמבקש לשנות את מועד הפירעון - שוב, שזה יהיה אחד משלושה מועדים בחודש - יוכל לעשות את זה תוך תשלום של איזו ריבית ועמלה, שכנהוג, בשינוי תנאי הלוואות הבנק למשכנתאות גובה.

מוטי פיין: אז גם נכנסה הצעתו של חבר הכנסת כץ, ודי במקביל הושג ההסדר, שעל בסיסו אנו יושבים היום בהצעת החוק המשותפת של שני חברי הכנסת.

מוטי פיין: עולים פה תאריכים.

מוטי פיין: אנחנו הגענו למסקנה שלא ניתן לעשות את זה אחרי ה-15 בחודש, כי אחר ה-15 בחודש אנחנו קופצים מדד, וזה עלול לפגוע בלווים.

מוטי פיין: לכן הנהגנו את שלושת המועדים ל-1, ל-10 ול-15.

שלום שמחון: אתה יכול לדחות תשלום אחד לסוף ההלוואה, אם זה כאילו גורע לך אחד, לא? זה מה שאתה אומר, בעצם.

מוטי פיין: אני לא רוצה לעשות את זה אחרי ה-15, כי אז הלווה מפסיד מדד, שהוא יצטרך לפצות את הבנק ביותר כסף.

מוטי פיין: ההסדר הזה הוא לגבי הלוואות צמודות בלבד.

מוטי פיין: אנחנו הגענו למסקנה, שכדי שהלווים לא ייפגעו מותר לעשות את זה 1, 10 ו-15, ובזה תיקנו תאריך אחד שהציע חבר הכנסת איתן כבל, והוא הסכים.

מוטי פיין: אגב, הוצע פה 30 בחודש, ו-30 זה כמו 1 בחודש.

מוטי פיין: מהרגע הראשון, כשחשבנו לא להנהיג את זה להלוואות חדשות, סברנו שלא ניתן להתערב, פחות או יותר, בהסכמים שכבר נחתמו, משום שהבנק, לפני שנתן את ההלוואה, כבר תמחר אותה.

מוטי פיין: אנחנו סברנו שלבנק מגיע איזה פיצוי – הן מבחינת הריבית, כי אתה דוחה מועד פירעון של ההלוואה, ההלוואה רצה יותר ימים, לכן מגיע לו איזה פיצוי בריבית.

מוטי פיין: פעלנו, שהלווים יינזקו במינימום, שהריבית שתיגבה מהם תהיה מינימלית, לכן סברנו שפריים פלוס 1 זה ריבית פייר, ושהעמלה, בדרך-כלל שינוי תנאי הלוואה, הבנקים לוקחים עמלה של בסביבות 400 ש"ח.

מוטי פיין: עלה לנו בראש, שזה יהיה חצי.

מוטי פיין: מצבו של הלווה בסדר גמור, כאשר הוא מחליט לשנות מועדים של הלוואה קיימת.

אתי בנדלר: 400 זה בגין מה?

מוטי פיין: שינוי תנאי הלוואה.

מוטי פיין: גם אם הבנקים יטענו שהם מפסידים קצת בעניין, כדי ש- -

חיים כץ: כמה הפריים היום?

מוטי פיין: 6.1.

חיים כץ: היום ה-1 הופך להיות 16% מהפריים.

מוטי פיין: מה שחבר הכנסת העלה בהתחלה- -

חיים כץ: אתם מגייסים 6.1%?

חיים כץ: אפשר להלוות לכם?

חיים פרייליכמן: אני רוצה להפנות את החברים, בעקבות הערתו של חבר הכנסת וילן, לעקרונות של פסיקת בתי המשפט, כפי שמופיע בספר של פרידמן וכהן בנושא חוזים.

חיים פרייליכמן: כתוב: "התערבות יתר של המחוקק בחופש החוזים עשויה דווקא להוביל למצב של פגיעה בציבור.

חיים פרייליכמן: ..".

חיים פרייליכמן: אני חייב לומר את הדברים האלה, כי אני חושב שאני יוצא קודם כל נזעק נגד חקיקות רטרו-אקטיביות של הכנסת.

חיים פרייליכמן: אני חושב שהתערבות של המחוקק ברטרואקטיבית היא פגיעה משמעותית.

חיים פרייליכמן: היום זה לכאורה עזרה לצרכן, בפועל זה פגיעה בצרכן.

חיים פרייליכמן: להזכירכם, בנק למשכנתאות, להבדיל מבנק מסחרי, מגייס את כספיו בעיקר מגופים מוסדיים כמו קופות גמל, חברות ביטוח ואחרים, שלמעשה כל הציבור כולו מפקיד את זה בדרך-כלל לתקופות ארוכות בנקודות פירעון קבועות.

חיים פרייליכמן: הא לא יכול לשנות אותן, זה מקור הכסף שלו.

חיים פרייליכמן: הוא חי מהמרווח.

חיים פרייליכמן: צדק חבר הכנסת כשאמר כפי שאמר - המרווחים היום הם נמוכים ביותר.

חיים פרייליכמן: בגלל התחרות כל בנק עושה את השיקולים שלו.

חיים פרייליכמן: התחרות מביאה אותנו למצב שאנחנו מקדימים להוריד את הריבית.

חיים פרייליכמן: תראו את חודש דצמבר - רמת המרווחים ירדה לכ-5%.

חיים פרייליכמן: המרווחים ירדה פחות מ-0.5%, המחיר של המשכנתא הגיע לסביבות 5%, מחיר תשואות אגרות החוב- -

חיים כץ: ריבית משתנה או קבועה?

חיים פרייליכמן: קבועה.

חיים פרייליכמן: לכן גם התפרצתי קודם.

חיים פרייליכמן: אני בטוח שחבר הכנסת וילן השתמש בכלכלנים מכובדים, אך זה לא מן העניין שלנו.

חיים פרייליכמן: אנחנו, בבנק למשכנתאות, כשאנחנו מגייסים כסף, מתכננים אותו ל-1.

חיים פרייליכמן: הדבר הזה של הרטרואקטיבי - אני מצרים על כך.

חיים פרייליכמן: זאת לא פעם ראשונה, שאנו נתקלים בכך שהכנסת מנסה לחקוק חקיקה רטרואקטיבית.

חיים פרייליכמן: בא המפקח על הבנקים תוך שחבר הכנסת כץ העלה, וביקש מאתנו ללכת לקראת הלווים.

חיים פרייליכמן: ישבנו זמן רב, כפי שאמרתי, יש פה הלוואות מאוד מורכבות.

חיים פרייליכמן: חלקן הלוואות של המדינה, של זכאים.

חיים פרייליכמן: הסכמנו מכאן ולהבא לשנות את כל מערכות המחשוב שלנו.

חיים פרייליכמן: זה שינוי רדיקלי בעניין הזה.

חיים פרייליכמן: זה שינוי משמעותי.

חיים פרייליכמן: הרבה כסף עלה לנו כדי לאפשר ללווים החדשים - אני לא זוכר את התאריך המדויק- לבצע את ההלוואת ב-1, 10, 15.

חיים פרייליכמן: צדק המפקח – אי-אפשר לעשות את זה ב-30, אי-אפשר לעשות את זה אחרי ה-15.

חיים פרייליכמן: לגבי לווים קודמים; בנק טפחות כבנק מוביל למשכנתאות החליט במצבי חשבון של שנה שעברה ללכת לקראת הלווים שלו, ופנה לכל הלווים בהתנדבות, ואמר 'מי שרוצה באופן חד-פעמי לשנות את מועד התשלום שלו, שלא ב-1 בחודש, באופן חד-פעמי אנחנו מוכנים לאפשר'.

חיים פרייליכמן: עשרים לווים- -

איתן כבל: ולא שיניתם את מהלך המחשוב?

חיים פרייליכמן: אחרי ששיניתי- -

איתן כבל: אם אף אחד לא פונה, יש פה חוק שהוא מלה מתה.

איתן כבל: לא קרה כלום, אפילו לא צריך לשנות את המחשב.

חיים פרייליכמן: אני דיברתי דברים עקרוניים, ואני חושב שמן הראוי שבכנסת ידברו גם דברים עקרוניים.

חיים פרייליכמן: היה לי חשוב לומר את הדברים האלה, משום שאנו נתקלים לא אחת בנושא הרטרואקטיבי.

שלום שמחון: אתה אומר שפניתם בשנה הקודמת ביזמת

שלום שמחון: כם לכל ציבור הלווים שלכם, גם שילמתם כסף - מכתב, ואמרתם להם שמי שרוצה יכול לפנות, ולשנות את התאריך.

שלום שמחון: כלומר בהנהלת בנק טפחות עשו חשבון, והגיעו למסקנה - אני לא מתאר לעצמי שהם לא לקחו בחשבון, שאחוז מסוים לא יכול לממש את זה, ושזה אמור לעלות כסף לבנק, על-פי מה שאתה אומר.

שלום שמחון: אני לא מניח שמישהו בבנק היה נותן לך לעשות צעד שיגרום להפסד ענק.

שלום שמחון: גם המפקח על הבנקים אמר שהוא מסכים לתנאי שזה יהיה בתוך החוק, הפריים, ה-1 פלוס 1.

שלום שמחון: לקחתם בחשבון שאתם נכנסים לפינה, שבה אלפי אנשים יכולים לפנות אליכן, זה יעלה לכם, אולי תצטרכו לשנות מחשוב וכל היתר.

לאה ורון: הצעתם את המבצע גם ללווים ותיקים?

חיים פרייליכמן: רק ללווים ותיקים.

שלום שמחון: בהנחה שנאמץ את מה שביקש המפקח על הבנקים, לכאורה, לא צריכה להיות בעיה.

שלום שמחון: אפשר ללכת קדימה.

שלום שמחון: אתם תודיעו פעם בכמה זמן שמותר לעשות את זה, זאת תהיה החקיקה.

מוטי פיין: אחת לארבע שנים.

שלום שמחון: כמה אנשים מקבלים פנסיה בבנק ישראל, וגם עובדים בבנק?

מוטי פיין: אני מתמצא בתפקיד שלי.

שלום שמחון: אני אגיד לך למה אני אומר את זה.

שלום שמחון: אני לא נגד הנגיד, אני עקרונית בעדו.

שלום שמחון: אני נגד השיטה.

שלום שמחון: יש פה קשר של שתיקה בתוך המערכות במדינת ישראל, של אנשים שהם עדיין בשירות הממשלתי, והם רבים, כולל בממשלה, כולל ראש הממשלה, כולל ראשי ממשלה לשעבר, כולל אלופי צה"ל, שמקבלים פנסיות כפולות ומכופלות.

חיים כץ: אבל נמוכות.

שלום שמחון: אני מבטיח לך שהנושא לא יעלה לשום סדר יום בכנסת.

שלום שמחון: אף אחד לא ידבר עליו, לא תישאל שום הצעת חוק.

חיים כץ: זאת הסיבה שלא נגעו בפנסיה התקציבית.

שלום שמחון: הדבר הזה לא ייאמן.

שלום שמחון: למה רכלבסקי לא אומר ששר האוצר מקבל פנסיה של ראש ממשלה, וגם משכורת על זה שהוא שר אוצר?

שלום שמחון: למה הוא נתפס רק בנגיד?

שלום שמחון: למה הוא לא אומר 'שר האוצר שלי מקבל משכורת כשר אוצר, ומקבל פנסיה כראש ממשלה'?

שלום שמחון: כמה הוא לא אומר 'ראש הממשלה שלי מקבל פנסיה של אלוף בצה"ל, ומקבל גם משכורת כראש ממשלה'?

שלום שמחון: הרי זאת אותה קופה.

שלום שמחון: זאת קופה של אמא שלי?

שלום שמחון: העיקר שנטפלים לנגיד, ומנצלים הזדמנות להכניס אותו לפינה.

שלום שמחון: זה לא בסדר וזה לא בסדר.

שלום שמחון: לך על כל הרוחב.

שלום שמחון: אם יש למישהו אומץ, שיגיד את הנתונים האמיתיים.

שלום שמחון: יש אלפי מקבלי פנסיות כאלה.

חיים כץ: לכן אסור לשנות את התאריך של המשכנתאות.

חיים כץ: אחרת, איך נממן את הפנסיות?

שלום שמחון: יש בכנסת 20-30 חברי כנסת שמקבלים פנסיה מהקופה הציבורית.

איתן כבל: במקרה הקשבתי לשיחה - זה לא היה ציטוט, כי הם דיברו בקול - שלושה גנרלים עשו השוואות.

איתן כבל: עיני אינה צרה, אך זה סכומים, שאני לא יודע להגיד אותם.

שלום שמחון: שר הביטחון מקבל פנסיה של רמטכ"ל, והוא גם מקבל משכורת מממשלת ישראל.

שלום שמחון: אני לא מדבר על המס.

חיים כץ: הוא לא כמו ברק, לא היה מרוויח 100,000 דולר בהרצאות, אבל 10,000 דולר בהרצאה.

שלום שמחון: אני לא יודע אם אתה יודע, אבל לחבר כנסת זאת העבודה היחידה המותרת.

חיים כץ: רק אם הוא היה מרצה באקדמיה.

חיים כץ: לך אסור להרוויח מהרצאות.

חיים כץ: אם הוא היה מרצה באקדמיה, מותר לו להרוויח מהרצאות.

חיים כץ: אני נותן הרצאות בחינם.

שלום שמחון: אבל מותר לי לכתוב ספר.

חיים פרייליכמן: אני מציע שיאפשרו קודם כל כמה תיקונים בחוק, שיאפשרו לנו לחיות עם זה ולהתמודד עם הלקוחות.

חיים כץ: זה בשלב מתקדם יותר.

חיים כץ: אנחנו בשלב מוקדם מדי לתיקונים.

חיים פרייליכמן: אז תסירו את הצעת החוק.

חיים כץ: עוד מעט נסיר את הצעת החוק.

חיים כץ: עוד חמש דקות.

חיים כץ: אנחנו לא עובדים אצלך.

חיים כץ: אנחנו המחוקקים.

שלום שמחון: נתחיל לקרוא את החוק, במקומות שאתה חושב- -

חיים כץ: עכשיו אנחנו בהכנה לראשונה?

אתי בנדלר: ודאי.

שלום שמחון: אתה רוצה שאחר-כך כל דבר יהיה נושא חדש?

מאיר אלדר: המרווחים בבנקים למשכנתאות, ואת זה אפשר לראות מהתשואה שאנו מפרסמים כל חצי שנה, יש שיעור תשואה פנימי.

מאיר אלדר: שיעור התשואה הפנימי בממוצע בבנקים אינו עולה על 0.5%.

מאיר אלדר: גם אם לוקחים את כל המרווחים עד סוף כל ההלוואות, ואת כל ההוצאות על הפיקדונות, השיעור הממוצע של המרווח הוא בסביבות 0.5% בכל הבנקים.

מאיר אלדר: לאחד יש 0.6%, לאחד יש 0.45%.

מאיר אלדר: בממוצע זה 0.5%, כך שלא מדובר כאן ברווחי עתק.

חיים כץ: בכמה הבנק שלך גמר השנה?

מאיר אלדר: הבנק שלי גמר השנה בתשואה של פחות מ-4%.

חיים כץ: בכמה טפחות גמר?

חיים פרייליכמן: ב-11- -

חיים כץ: עכשיו אני יודע שאני לא אבוא אליו, אני אבוא אליך, כי אתה מצליחן.

מאיר אלדר: הבנקים בישיבה עם המפקח על הבנקים- הבענו את המצוקה.

מאיר אלדר: בצורה וולנטרית הסכמנו לדבר הזה, כיוון שאם נסתכל מה עולה ללווה בבנק המסחר באוברדראפט, חריגה ממסגרת, זה בערך פריים פלוס שמונה.

מאיר אלדר: מה שאנחנו מבקשים לגבות זה בסך הכל את הפריים פלוס 1 פלוס העמלה, בכל זאת צריך לשנות את ההסכמים, צריך לשנות את כל הדברים, צריך לקחת את התיק לידיים, לטפל בו, להזין את המערכת המחשובית מחדש.

מאיר אלדר: הסכמנו ל-200 ₪ עמלה חד-פעמית.

חיים כץ: למה זול כל-כך?

חיים כץ: מה זה 200 ש"ח על כזה דבר?

חיים כץ: זה בדיחה.

מאיר אלדר: צריך לקחת בחשבון שאנו לא מדברים על תשלום אחד.

מאיר אלדר: למשל, יש אצלנו הלוואות או הלוואות אוצר ל-28 שנה.

מאיר אלדר: אצלנו יש הלוואות גם ל-36 שנה.

מאיר אלדר: מדובר במצרף תשלומים של 36 כפול 12.

מאיר אלדר: זה עניין של מאות תשלומים לכל אחד, שאנו צריכים לדחות אותו באותם 10 או 15 יום.

מאיר אלדר: הדוגמה של כרטיסי אשראי אינה מסוג העניין, כי כרטיס אשראי - אם העברת את התאריך ל-15 או ל-10 בחודש, קנייה שעשית ב-9 בחודש תרד לך למחרת היום, ולא בעוד חודש, כמו שאצלנו.

מאיר אלדר: אצלנו זה ממש דחייה של עוד כמה ימים.

מאיר אלדר: אנחנו מתקשרים עם הדבר הזה, מתכננים את המהלך הכספי שלנו בהתאם למועדי התשלום שהלווה בוחר.

מאיר אלדר: אם עכשיו אנחנו צריכים לממן אותו פער, שבבנקים יש אולי מלאי של 100 מיליארד ₪ לפחות הלוואות מכספי בנק, אם ניקח גם כספי תקציב, מדובר ב-150 מיליארד ש"ח, נצטרך לממן את מאות התשלומים- -

חיים כץ: כמה חדשים, כמה ישנים?

מאיר אלדר: העיקר זה סטוק ישן.

מאיר אלדר: בנק לאומי למשכנתאות קיים כבר- -

חיים כץ: כמה אנשים יכולים להיות בעלי אפשרות לשנות?

מאיר אלדר: המלאי בבנקים בשנה שעברה גדל בסביבות 0.2%-0.3%.

חיים כץ: מצד אחד אתה מדבר על מיליארדים- -

מאיר אלדר: אני מדבר על מיליארדים.

מאיר אלדר: צריך גם לקחת בחשבון, שהסדר כזה יכול לבוא רק לגבי אנשים שאינם בפיגור, או שיפתרו את בעיית הפיגור שלהם לפני שמתחילים את השינוי.

מאיר אלדר: אי-אפשר לעשות שינוי, כשאני גורר אחריו פיגור של שנים קודמות או של חודשים קודמים.

בני שיזף: ברמה העקרונית הבנקים מוכנים להתקשר עם הצעת החוק שהציע איתן כבל, אנחנו אומרים את זה בצורה אפילו גלויה.

בני שיזף: הנקודה היא שאני חושב שחקיקה רטרואקטיבית היא בעייתית.

בני שיזף: התחיל איזה הילך, שנגיע להסדר עם הבנקים - בסוף זה יוצא בתנאים האלה ובשיטה הזאת.

בני שיזף: אני חושב שצריך לבחון את זה פעם נוספת, טת האפשרות של לעשות את זה לא בדרך של חקיקה על חוזים שנחתמו לפני עשרים שנה או שנתיים או שלוש או עשר שנים, אלא בדרך כזאת שהבנקים בסופו של דבר יאפשרו, בעקבות היוזמה של חברי הכנסת, ללקוחות- -

שלום שמחון: נניח שחשבון שלי מתנהל בבנק מזרחי, באופן תיאורטי, ובעשר השנים האחרונות אני מקבל אותו באותו בנק, והם יודעים באיזה תאריך אני מקבל את השכר שלי, כי זה באותו בנק, רק שההלוואה שלי נפרעת במועד שאינו תואם את קבלת השכר שלי.

שלום שמחון: אתם לבד תציעו לי לעשות את זה?

חיים כץ: לא.

חיים כץ: אתה משלם להם ריבית חריגה על ה-9 ימים שאתה במינוס.

בני שיזף: התשובה היא כן.

בני שיזף: הצעת החוק של חבר הכנסת כבל העלה, עם האפשרות לקחת גם עמלה פיננסית בתחילת התשלום - הרי מה העניין ?

בני שיזף: לקחת ממני הלוואה, הבטחת להחזיר לי בעוד חודש.

בני שיזף: אתה אומר 'אני לא רוצה להחזיר בעוד חודש, אני רוצה להחזיר בעוד חודש וחצי'.

בני שיזף: לפער הזה, של 15 יום, יש מחיר.

בני שיזף: אם קובעים מחיר, שנקבע, נאמר, פריים פלוס 1, ואנחנו מתיישרים עם המחיר הזה, למרות שהוא הרבה יותר נמוך מהמחיר של אוברדראפט או של ריבית חריגה, אנחנו מקבלים על עצמנו, שנציע את זה לכל הלקוחות- -

מוטי פיין: אני מתנגד.

מוטי פיין: לא יגיעו לשום הסדר.

מוטי פיין: מהניסיון שהיה לי עד עכשיו, אם לא תתקבל הצעת החוק הזאת, לא יהיה כלום.

חיים כץ: למה לא שמעתי מהאוצר וממשרד המשפטים את הטענה שהעלו הנציגים של הבנקים, שלא צריך חקיקה רטרואקטיבית?

חיים כץ: אז כשנוגעים בזכויות של אזרחים, זה בסדר, חקיקה רטרואקטיבית.

רוני נויבואר: אני לא רוצה להסתבך עם המונחים - מה זה רטרואקטיבי, מה זה לא רטרואקטיבי.

רוני נויבואר: הבעיה כאן היא בפגיעה בזכויות של הבנקים, שהסתמכו עלינו במהלך השנים.

שלום שמחון: לא עושים את זה לחינם.

חיים כץ: פנסיה שאדם חסך כל החיים, וידע עם מה הוא הולך להזדקן, ושלא יצטרך לבקש מהילדים שלו – את הנציגה שלו.

חיים כץ: סייג לחוכמה שתיקה.

אתי בנדלר: אתחיל לקרוא בכותרת, כי מדובר כאן בהצעת חוק הבנקאות (מועדי החזר של הלוואה לדיור) בשתי הצעות - גם של איתן כבל וגם של חיים כץ.

אתי בנדלר: אני רוצה להפנות את תשומת הלב, שאני סברתי שצריכים למצוא אכסניה אחרת להצעת החוק הזאת, לא שיתקבל בסופו של דבר חוק נפרד, אלא שזה ישתלב עם אחד מחוקי הבנקאות – אני עדיין לא יודעת אם בפקודת הבנקאות או בחוק הבנקאות, שירות ללקוח.

אתי בנדלר: ברשותכם, את זה אסכם בהמשך עם נציגי משרד המשפטים ועם המפקח על הבנקים.

אתי בנדלר: על כל פנים, כשאכין את זה לקריאה ראשונה, זה יהיה, ככל הנראה, תיקון לאחד מהחוקים הקיימים.

חיים כץ: תכיני את זה לקריאה ראשונה?

אתי בנדלר: כן.

אתי בנדלר: אקרא.

אתי בנדלר: הגדרות, "הכנסה" – כהגדרתה בפקודת מס הכנסה.

אמיר בכר: ההגדרה הזאת לא משמשת בהצעה של חבר הכנסת כבל בכלל.

אמיר בכר: לדעתי, היא הצעה מההצעה של חבר הכנסת כץ, כך שבהצעה המאוחדת היא לא רלוונטית, אפשר למחוק אותה.

אתי בנדלר: נמחק.

חיים פרייליכמן: אבל אני חושב שכן ראוי שהלקוח יציג- -

אמיר בכר: לא.

אמיר בכר: אנחנו מתנגדים.

אמיר בכר: זה צריך לחול על כולם.

אתי בנדלר: ואם אני מממנת את תשלום המשכנתא עבור בתי, ואני מרוויחה ב-10 בחודש, למרות שהיא הלווה?

אתי בנדלר: העלתה מנהלת הוועדה את השאלה.

אתי בנדלר: קוראת "הלוואה לדיור" עד "תאגיד בנקאי".

אתי בנדלר: אז בעצם, מה שאני צריכה "הסכם הלוואה לדיור", שזה יהיה הסכם שנחתם בין התאגיד הבנקאי המלווה.

אתי בנדלר: קוראת סעיף 2.

חיים כץ: "30 בחודש" ישתנה ל-15.

אתי בנדלר: בסדר.

אתי בנדלר: "1.1.2004" כבר לא יהיה רלוונטי.

אתי בנדלר: נרשום "מיום תחילתו של חוק זה".

אמיר בכר: יש לי הערה כללית לגבי התאריכים; סעיף 3, שעוד לא הגענו אליו, מתייחס לסעיף 2, אומר שהתאגיד הבנקאי רשאי להודיע ללקוח במסגרת ההודעה שלו לגבי הפירוט השנתי של ההלוואה.

אמיר בכר: הפירוט השנתי של ההלוואה - בנקים מחויבים לתת אחת בשנה על-פי הוראות המפקח על הבנקים, עד סוף פברואר.

אמיר בכר: לכן אנחנו הצענו שהתאריכים פה ישונו - 1.4.2004, ובהתאמה זה יהיה 31.7.

חיים כץ: אם החוק לא ייגמר ב-1.4- -

אתי בנדלר: והוא לא ייגמר.

אתי בנדלר: 3 קריאות.

חיים כץ: אז מה?

חיים כץ: אני ראיתי שבעיריית לוד ביום אחד עושים שלוש קריאות.

חיים כץ: כשהרבי רוצה, הכל עובד.

חיים כץ: אנחנו נגדיר מיום החקיקה שלושה-ארבעה חודשים.

איתן כבל: הוא אומר שזה בסדר מבחינתו, רק שהמועד לא יהיה ינואר או פברואר, כי הבנקים אחת לשנה- -

חיים פרייליכמן: אנחנו מדברים על תהליך מכאן והלאה, כלומר במקום 1 בינואר יהיה 1 באפריל.

שלום שמחון: אמרתי ללאה שבסוף הקדנציה הקודמת עשינו את חוק הגליל, ששווה 80 מיליון ש"ח בשנה.

שלום שמחון: התחלנו ביום שני וגמרנו אותו ביום שלישי בערב, בקריאה שלישית.

חיים כץ: בכסף גדול גומרים מהר.

חיים כץ: כשבאים לוועדת כספים על 10 מיליארד, לוקח שעה.

חיים כץ: כשבאים על מיליון ש"ח, זה דיונים, חודשים, דנים ומדברים.

שלום שמחון: אתה יודע מה היה עיקר הוויכוח?

שלום שמחון: מי יציג במליאה את הקריאה השנייה והשלישית - חבר הכנסת וקנין או אנוכי.

חיים כץ: כשלקחו את הפנסיות - 140 מיליארד - לא הביאו אף נתון מקצועי, גם לא רצו להקריא.

חיים כץ: אמרו 'ההסתדרות גנבים'.

מאיר אלדר: אם החוק ייכנס לתוקפו אחרי ששלחנו את מצבי החשבון השנתיים, בשנה הראשונה צריכה להיות הודעה פומבית מטעם איגוד הבנקים.

אתי בנדלר: נגיע מייד לסעיף אחר, שמדבר על הודעת התאגיד, אפשר להציע שם תיקון.

אתי בנדלר: אני מציעה ב-(1) "בתקופה שתחילתה ביום התחילה וסיומה בתום ארבעה חודשים מיום התחילה".

אתי בנדלר: נראה לכם?

אתי בנדלר: טוב.

אתי בנדלר: ב-(2) נעשה "כל ארבע שנים".

אמיר בכר: אני לא יודע עד כמה נכנסים פה לפרטים של שינויים טקסטואליים, אך יש לי הערה עקרונית, להוסיף פה סעיף קטן (3): "פיגר הלווה בפירעון ההלוואה, ובמועד בקשתו לשינוי הפירעון החודשי כאמור בסעיף 2 (1), ככל שהחוק מקנה לו את הזכות, והוא טרם סילק את מלוא החוב", כלומר כשיש לווה של הבנק שמפגר בתשלומים לבנק, ובזמן שהוא יכול לבקש מהבנק להעביר את הפירעון הוא עדיין מפגר, כלומר הוא לא פרע את מלוא החוב, אז התאגיד הבנקאי יהיה רשאי לסמן בבקשה שלו- -

חיים כץ: אין לי עניין בסעיף שלך.

אמיר בכר: זה היה לפי החלטת ממשלה.

שלום שמחון: השר גדעון עזרא אמר במליאה "חבריי חברי הכנסת איתן כבל וחיים כץ, ועדת השרים לענייני חקיקה תומכת בהצעות שלכם בתנאים הבאים: "א.

שלום שמחון: ההסבר המוצע בחוק לא יחול על מי שמפגר בפירעון תשלומי הלוואתו.

שלום שמחון: "ב.

שלום שמחון: נוסח הצעת החוק תתואם עם נציגי בנק ישראל".

שלום שמחון: כמובן, איתן אמר שכן, וגם אתה אמרת שכן.

איתן כבל: במכתב שקיבלתי מאמיר בכר אני הסכמתי לזה, כי הנחת העבודה שלי היא כזאת; אם יש סיטואציה, שבה נקלע הלווה לסיטואציה נקודתית, אני מניח שלא ייקוב הדין את ההר במקרה הנדון.

איתן כבל: הסכמתי לעניין הזה, כי יש היגיון בסעיף כזה.

איתן כבל: אם יש לנו עניין לכמת את המקסימום של הלווים בעניין הזה, ולא לא להתקדם- -

חיים כץ: מה זה "מפגר"?

חיים כץ: שלושה תשלומים זה מפגר?

חיים כץ: נראה לך סביר שאדם חייב שלושה תשלומים, והוא יבוא לבנק אם אין לו כסף בגלל שינוי התאריך בשבועיים?

חיים פרייליכמן: קודם כל, כן.

חיים פרייליכמן: יכול להיות.

שלום שמחון: הבעיה היא השימוש לרעה שמישהו יכול לעשות בזה.

חיים כץ: אני אגיד לך מי יכול לעשות שימוש לרעה – הבנקים, לא הלווים.

איתן כבל: חיים, אנחנו עושים פה חוק, שבא להיטיב עם הלווה.

איתן כבל: יש לו אחת משתי האפשרויות - או אם בסיטואציה ההיא, שהתאריך המיועד שיש באפשרותו לבצע את השינוי הוא במצב קטסטרופלי מבחינת מערכת היחסים, הוא ממילא לא יבוא.

איתן כבל: על ציר הזמן תמיד יש לו שנה אחרי.

אמיר בכר: אני אקרא, אני רק רוצה לומר, שבמקרה שאדם מפגר, הוא ממילא נטל את הזכות הזאת, שבאים להקנות לו בעצמו.

חיים כץ: אם הוא לקח, אתה לא נותן לו.

חיים כץ: אם אתה אומר לי 'עד שני תשלומים' – בסדר.

חיים כץ: אני לא רוצה שאחד שמאחר שעה לבנק - ואני חי עם הבנקים - משחקים אתו, ואני צריך ללכת לבקש.

אמיר בכר: אני מציע: סעיף קטן (3): "פיגר הלווה בפירעון ההלוואה ובמועד בקשתו לשינוי מועד הפירעון החודשי כאמור בסעיף 2 (1), טרם סילק את מלוא חוב הפיגורים, לא יהיה התאגיד הבנקאי חייב להיענות לבקשה".

חיים כץ: עד תשלום אחד זה לא פיגור.

חיים כץ: הוא פיגר מעל - אל תשנה לו את התאריך.

שלום שמחון: חיים, למה אתה מתעקש?

חיים כץ: כי אני יודע מה יהיה.

חיים כץ: הוא ישלם בכל מצב.

חיים כץ: אם הוא חייב מעל תשלום אחד, הבנק לא ישנה לו את התאריך, לא קרה כלום.

חיים כץ: אם הוא בתשלום אחד, גם כך הם לא עושים אתו יותר מדי.

חיים כץ: מצד אחד אתה עושה מזה מהומה שלמה, מצד שני בסך הכל פנו אליך 20.

שלום שמחון: אבל יש ההתחייבות שלך במליאה.

שלום שמחון: זה מה שאמרת במליאה.

חיים כץ: אני אלך לגדעון עזרא, תשלום אחד - אני אביא לך ממנו, שללא תשלום.

שלום שמחון: זה לא גדעון עזרא.

שלום שמחון: זה ועדת שרים לחקיקה.

חיים כץ: יביא את זה לוועדת שרים לחקיקה.

שלום שמחון: אתה רוצה שנחכה חודשיים בשביל הדבר הזה?

חיים כץ: נחכה חודשיים.

אתי בנדלר: אתה מציע שיהיה כתוב "מעל תשלום אחד"?

חיים כץ: כן.

אתי בנדלר: יש לזה התנגדות, שתשלום אחד זה לא חל?

אתי בנדלר: יש שני דברים; ראשית, התשלומים.

אתי בנדלר: שנית, אני מבקשת לדעת לצורך העניין הזה, מה זה "מלוא חוב הפיגורים"?

אתי בנדלר: האם מדובר רק בסכום הנומינלי שהיה צריך להחזיר?

חיים פרייליכמן: אני רוצה להסביר; אם יש לבנא"ם פיגור, ולא משנה כרגע מה, אי-אפשר לעשות את זה, גם מבחינה טכנית.

חיים פרייליכמן: אבל יש לי הצעה יותר פשרנית, שאולי תקל עליך; אם הוא סילק, או שהגיע להסדר עם הבנק - גמרנו.

חיים פרייליכמן: יכול להיות שההסדר יפרוס לו את התשלומים?

חיים כץ: בסדר.

אתי בנדלר: ובנושא מלוא חוב הפיגורים - האם חוב הפיגור זה רק החוב הנומינלי, בלי הריביות המיוחדות?

חיים פרייליכמן: סילק או הגיע להסדר עם הבנק.

אתי בנדלר: בסדר.

אתי בנדלר: קוראת סעיף 3.

חיים פרייליכמן: בתנאי שמשנים את התאריכים קודם.

מאיר אלדר: ובתנאי שההודעה הראשונה עם פרסום החוק - תצא הודעה פומבית.

אתי בנדלר: אני מציעה שבהכנה לקריאה שנייה-שלישית תעירו שוב את הערכתם בנושא.

אתי בנדלר: קוראת סעיפים 4, 5 (א).

אתי בנדלר: האם אתם מציעים באמת שהעמלה תהיה קבועה בחוק, או שהיא תיקבע על-ידי הנגיד באישור ועדת הכלכלה בצו?

איתן כבל: עדיף.

חיים כץ: כי פה אין ההצמדות.

חיים כץ: אין פה כלום - איך זה מעודכן וכו'.

אתי בנדלר: במקום שסכום העמלה יהיה בהצעת החוק, אני הצעתי שסכום העמלה ייקבע על-ידי הנגיד באישור ועדת הכלכלה.

אמיר בכר: באופן עקרוני הנגיד לא קובע עמלות.

אמיר בכר: גם המפקח על הבנקים לא קובע עמלות.

אמיר בכר: החוק הזה היחיד, שייתן לו את הסמכות- -

אתי בנדלר: אני קוראת מסעיף 13 א (ב) של פקודת הבנקאות, הדן בפדיון מוקדם של הלוואה: "התאגיד הבנקאי רשאי להתנות פירעון מוקדם כאמור בתשלום עמלה בתנאים ובשיעור שקבע הנגיד בצו, לאחר התייעצות עם הוועדה ובאישור שר האוצר וועדת הכספים של הכנסת".

אתי בנדלר: כלומר קביעת עמלה על-ידי הנגיד כבר קיימת.

אמיר בכר: לא.

אמיר בכר: הסעיף הזה הוא סעיף מיוחד, שמדבר על עמלה של פירעון מוקדם, שהיא מטריה אחרת.

אמיר בכר: זאת לא עמלה.

אמיר בכר: כך גם שכתיקנו את הצו הזה ב-2002 - זאת היתה המטרה, לחתור למצב שהבנק לא יינזק ממשית מהפרשי הריביות.

אתי בנדלר: סליחה, אני מתקנת את ההצעה – הסכום המרבי ייקבע על-ידי.

אתי בנדלר: כל בנק יהיה רשאי לקבוע איזו עמלה שהוא רוצה, אך הסכום המרבי, העמלה המרבית תיקבע על-ידי הנגיד או המפקח על הבנקים.

מוטי פיין: למפקח על הבנקים אין שיקול דעת, הוא לא מתערב בקביעת עמלות.

מוטי פיין: אנחנו רוצים משהו אובייקטיבי.

מוטי פיין: הסכום של 200 נקבע על-פי 50% ממה שקיים היום על בקשה לשינוי הלוואה.

אתי בנדלר: הסכום לשינוי הלוואה הוא אחיד בכל הבנקים?

מוטי פיין: לא, אבל הוא מגיע ל-400, פחות או יותר.

מוטי פיין: אנחנו מציעים שזה יהיה הבסיס, ושעליו יהיה איזה מדד אובייקטיבי, שלא יצטרכו להפעיל שיקול דעת כל פעם.

חיים פרייליכמן: יש לי הצעה אחרת, אולי זה יהיה יותר קל לשני הצדדים; כתוב כאן שהבנק יהיה רשאי לקבוע עמלה לא יותר מ-50% מהעמלה שהוא גובה באופן קבוע על שינוי בתנאי ההלוואה.

חיים פרייליכמן: בין כה וכה העמלה הזאת מפוקחת על-ידי המפקח על הבנקים.

חיים כץ: שיהיה כתוב "שינוי... ששיעורה לה יעלה" - תשאירי את המקום ריק.

חיים כץ: אחר-כך יש לנו זמן להידיין ולראות מה הסכום.

חיים כץ: כך בכל סכום שמצוין.

חיים כץ: אני לא רוצה את הסכומים עכשיו, אני רוצה להידיין אתם.

חיים פרייליכמן: הכי טוב שזה ייקבע, כדי שלא ייכנסו לוויכוחים.

חיים פרייליכמן: אך אם זה כל-כך קשה, הרי זה נקבע על בסיס לוגי מסוים.

חיים פרייליכמן: יש שינוי תנאי הלוואה.

חיים פרייליכמן: לכל בנק יש לוח עמלות, שלא כפוף לפיקוח המפקח על הבנקים, אבל פעם בתקופה שולחים את זה למפקח על הבנקים, המפקח על הבנקים יכול להתערב בסכומי העמלות.

חיים פרייליכמן: זה הנוהל המקובל במערכת הבנקאית, לפחות בבנקים למשכנתאות.

חיים פרייליכמן: אם זה נקבע לפי 50%, כמו שאומר מוטי פיין, אני יוצא מנקודת הנחה שהוא בדק את זה, ולכן כל בנק יידע שמ-400 ש"ח הוא מקבל 50%, קרי 200 ש"ח.

מוטי פיין: כדי שהדבר יהיה מקרי ולא יהיה נתון לאיזו מניפולציה בעתיד, שיקבעו איזו עמלה גבוהה כי יש איזה חוק שאומר שאפשר לקחת ממנו 50%, אני מציע לקחת את כל הבנקים למשכנתאות, למצע את העמלה שקיימת היום, לקחת עליה 50%, ולומר שזה יהיה הבסיס.

מוטי פיין: אחר-כך להפעיל על הבסיס הזה מנגנון אובייקטיבי, שישתנה אחת לתקופה.

אתי בנדלר: אז אתה מציע שהעמלה תיקבע בחוק?

מוטי פיין: שהעמלה הראשונה תיקבע בחוק.

חיים כץ: אני מגיש את החוק, לא מתאים לי.

חיים כץ: דנו על זה כל-כך הרבה, הסכמנו שמגיעה לו עמלה, הוא שלף 200 ש"ח.

שלום שמחון: בואו נשמע את האנשים.

שלום שמחון: דיסקונט, אתה רוצה להציע משהו?

מאיר אלדר: לא, אני בדעה של מה שסיכמנו בזמנו עם המפקח על הבנקים, שזה 50% מהעמלה הממוצעת הסוררת.

בני שיזף: אפשר לקבוע עמלה ספציפית לפעולה הזאת, כמו שמטופלות כל העמלות האחרות.

חיים פרייליכמן: חבר הכנסת כץ, תרגיש נוח.

חיים פרייליכמן: כופפו אותנו ב-50%.

חיים כץ: מרוב שאני מרגיש נוח, בא לי לבכות.

אתי בנדלר: זה יוצא 180 ₪?

מוטי פיין: אני יכול לבדוק את זה עוד היום.

שלום שמחון: אם זה ישתנה עד שזה יגיע לקריאה ראשונה- -

אתי בנדלר: אני אכתוב כרגע 180 ש"ח.

חיים כץ: אני לא מוכן.

חיים כץ: אני רוצה שתהיה הידיינות בעניין.

חיים כץ: אני חושב שהם מגזימים בעמלות הרגילות שלהם.

שלום שמחון: הצבענו על תקציב ריק.

שלום שמחון: אתה רוצה שיהיה חוק ריק?

חיים כץ: לא יהיה חוק ריק, כשיבוא לקריאה שנייה-שלישית.

חיים כץ: אני רוצה שלא יעשו את זה כמו בתקציב.

חיים כץ: שלא יחרטטו, ויגידו מספרים - 180 או 190.

חיים כץ: אני רוצה שתהיה הידיינות רצינית, שהם ירוויחו, אני לא רוצה שהם יפסידו, אבל שלא ירוויחו יותר מדי.

חיים כץ: שהעדכון יהיה צמוד למדד.

חיים כץ: נקבע את הסכום הראשוני בהידיינות, בצורה רצינית, ולא בשליפה מהאמצע.

חיים כץ: לא רציני העניין.

חיים כץ: אולי מפסידים ב-180?

חיים כץ: לא רוצה שיפסידו.

חיים כץ: אני לא רוצה שבנק מסחרי יפסיד, אבל אולי הוא לוקח יותר מדי?

שלום שמחון: מה אתה רוצה שנעלה לקריאה ראשונה?

חיים כץ: את ה"בלבד" נוסיף אחר-כך, בין שנייה לשלישית.

חיים כץ: "לתאגיד בנקאי", נקודה.

חיים כץ: לא נתייחס כרגע לסכומים.

איתן כבל: כמו שכתוב בכוכבית, שאומרת ששיעור העמלה ייקבע בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

מוטי פיין: אני חושב שהמיצוע של היום, כשיבוא לשנייה ושלישית, הבנקים ישנו את העמלות.

שלום שמחון: לא.

שלום שמחון: הוא אומר שעכשיו אנחנו שמים את הנקודה בהתחלה, ובין הקריאה הראשונה לשנייה ושלישית אתם תעשו את החשבונות.

אתי בנדלר: חבר הכנסת כץ, אני דווקא מציעה לך לשקול בכל זאת ללכת לפי הכתוב, כדי שאף אחד לא יטען אחר-כך נושא חדש.

חיים כץ: לא יטענו.

חיים כץ: אם יטענו, יעשה שלום ישיבה, נגמור את זה ביום אחד.

שלום שמחון: מאיפה לקחתם את הסכומים האלה?

איתן כבל: זה בהידיינות.

איתן כבל: יש לי הצעה; הסכומים שאני ציינתי פה הם אחרי הידיינות עם המפקח על הבנקים, שהיה בה היגיון שאמר 50% מהעמלה הממוצעת הנגבית היום - זה פעם אחת.

איתן כבל: פעם שנייה, שבתווך הארוך- -

שלום שמחון: הוא אומר שיכול להיות שבגלל שהבנקים הרוויחו יותר מדי כסף בשנה האחרונה, הם רוצים להוריד את העמלות, ואז יהיה יותר מדי- -

איתן כבל: אנחנו רוצים שזה יעלה לקריאה ראשונה בהקדם, גם חיים רוצה את זה.

איתן כבל: מצד שני אנחנו לא רוצים להגיע למצב, שבו אנחנו מוצאים את עצמנו במצב שמישהו יטען נושא חדש.

איתן כבל: אני מציע שנקבל את זה, עם ההערה למטה, שהסכום הסופי ייקבע בהמשך.

חיים כץ: הוא מביא את העמלה הכי נמוכה, חצי מזה.

חיים כץ: אם תלוי בי, רבע.

שלום שמחון: כבל מציע שאנחנו משאירים את זה כמו שזה, רק כותבים כוכבית, שהסכום הזה ישתנה בין הקריאה השנייה לשלישית.

חיים כץ: אני אומר לך שבשום מצב לא תעלה.

שלום שמחון: אני שומר לי את האופציות להוריד.

חיים כץ: אבל אין לך מישהו שיכול לטעון נושא חדש.

חיים כץ: כל העניין הוא רק הסמנטיקה של המספרים, בקריאה שנייה-שלישית אתה מעדכן את זה.

שלום שמחון: ואומרים לפרוטוקול, שיכול להיות שהסכום הזה יירד.

חיים כץ: כלומר בכל שלושת המספרים צריך להוסיף כוכביות.

אתי בנדלר: נוסיף כוכבית על כל הסכומים.

אמיר בכר: אני הצעתי להחליף כל "הסכם" ב"הלוואה".

אמיר בכר: אנחנו לא רוצים שיקרה מצב, שבו אנשים ייקחו הלוואות בחלקים, יכולים להיות כל מיני סוגי חלקים - חלק הלוואה מכוונת, חלק הלוואה לא צמודה, חלק הלוואה צמודה.

שלום שמחון: אם יש לי בבנק חמש הלוואות, אני מבקש חמש פעמים- -

איתן כבל: נאמר הלוואה של משרד השיכון ומשלימה.

אמיר בכר: אני לא רוצה שיקרה מצב כזה, שהוא על-פי ניסיוני, שיש כאלה שמנסים להגדיר, כאילו מדובר במקרה הזה בשתי הלוואות, אז הם ייקחו שתי עמלות.

איתן כבל: הלוואת משרד השיכון היא הלוואה אחת, והשנייה היא נפרדת.

אתי בנדלר: קוראת סעיף 5 (ב).

חיים כץ: גם כאן שימי כוכביות.

אמיר בכר: בהוראות שלנו יש חישובי ביניים.

אמיר בכר: יש הצמדה של תקופת ביניים, ויש ריבית.

אמיר בכר: הבנק לוקח את ריבית ההלוואה.

אמיר בכר: פשוט.

אמיר בכר: אם הוא דחה את זה בעשרה ימים, ייקח עשרה ימים לריבית.

אמיר בכר: פה קבעו פריים, כי זה משרד האוצר יחד עם הבנקים בשעתו.

חיים כץ: מאחר שזה כוכבית, אפשר לשנות את זה אחר-כך.

צחי מלאך: לקחנו פריים פלוס 1 ולא ריבית ההלוואה, כי האלטרנטיבה היא ריבית האוברדראפט.

צחי מלאך: ריבית האוברדראפט זה מחולק ל-6.5.

צחי מלאך: זאת האלטרנטיבה.

צחי מלאך: הרי הוא נמצא בחריגה.

צחי מלאך: לכן אנחנו נותנים לו פה ריבית שהיא על בסיס האוברדראפט, על בסיס הפריים.

צחי מלאך: זאת הלוואה לזמן קצר.

צחי מלאך: זה לא קשור לריבית ההלוואה, שהיא הלוואה לזמן ארוך, והיא בריבית אחרת.

צחי מלאך: זאת לא האלטרנטיבה שלו.

חיים כץ: גם על זה שימי כוכביות.

חיים פרייליכמן: אנחנו פה הולכים לקראת אותם לווים שבעבר חתמנו אתם חוזים.

חיים פרייליכמן: אנחנו קשורים במקביל עם מפקידים, שמועד הפירעון שם לא יכול להשתנות.

חיים פרייליכמן: הכסף הזה, שיזוז מ-1 ל-10, זה תחליף של אוברדראפט שלנו.

חיים פרייליכמן: יש פה מצב, שהריבית הזאת נועדה לפצות אותנו במשהו- -

שלום שמחון: אני הבנתי ממה שאמר כאן הנציג של החשב הכללי, שהאלטרנטיבה המוצעת פוגעת בלווה.

שלום שמחון: אני לא רוצה לפגוע בלווה, אלא לעזור לו.

שלום שמחון: אתה רוצה להזיק לו עוד יותר?

חיים פרייליכמן: אתה מקל על הלווה.

חיים פרייליכמן: הלווה היום נמצא בפריים פלוס 10 או פריים פלוס 8, ואתה מוריד לו לפריים פלוס 1.

חיים פרייליכמן: אתה עוזר לו בצורה משמעותית, אך כנגד העזרה לו, אסור לך לפגוע בבנקים, כי האלטרנטיבה שלנו היא שאנחנו נמצאים באוברדראפט בתקופה הזאת.

חיים פרייליכמן: זאת המשמעות.

חיים פרייליכמן: המחיר של הכסף הוא עגול.

חיים פרייליכמן: זה מעגל סגור.

חיים פרייליכמן: הפריים פלוס 1 זה מחיר פשרה שאנו בזמנו הסכמנו לו יחד הם המפקח על הבנקים, בגלל התופעה הזאת - רוצים ללכת לקראת הלווה.

חיים פרייליכמן: פריים פלוס 1 זה מחיר סביר.

חיים כץ: מאחר שהמשנה למפקח על הבנקים בדק את גובה ההלוואה, בוא תשמע אותו.

מוטי פיין: הכי זול - 217 ש"ח.

חיים כץ: חצי זה 108.

חיים כץ: עכשיו את יכולה לרשום את הסכום.

איתן כבל: לא סתם הוספנו את הכוכבית למטה.

איתן כבל: המשמעות היתה למועד הבדיקה.

איתן כבל: לכן הוספנו כאן את הכוכבית.

מוטי פיין: אני בעד שזה ייקבע היום.

מוטי פיין: על זה אני מציע להפעיל מדד אובייקטיבי.

חיים פרייליכמן: מה, אנחנו עובדים בחינם?

חיים פרייליכמן: עם כל הכבוד.

חיים כץ: כמה מרוויח מנהל הבנק?

חיים כץ: אלה צריכים לסבסד אותו?

חיים פרייליכמן: לא רלוונטי.

חיים כץ: כשאתה תהיה המחוקק, תעשה מה שאתה רוצה.

חיים כץ: אני המחוקק.

חיים פרייליכמן: אנחנו יכולים להגיש בג"ץ.

חיים כץ: תעשה את זה.

חיים פרייליכמן: זה מה שנעשה.

שלום שמחון: נניח שזה התשלום הנמוך ביותר.

שלום שמחון: אני מניח שאין פערים גבוהים מדי.

שלום שמחון: נניח שהפערים הם עוד 10%.

שלום שמחון: נניח שזה 250 ש"ח לגבוה.

שלום שמחון: אם כך, 50% מ-250 זה 125 ₪.

שלום שמחון: הרי זה לא יהיה יותר.

חיים פרייליכמן: כל בנק מפרסם את העמלות שלו, וכל לקוח בודק את הדברים האלה.

חיים פרייליכמן: אף אחד לא מסתיר שום דבר.

חיים כץ: אבל לקוח יושב בכלא.

חיים כץ: הוא כבר הלך למשכנתא, והוא לא יכול לשנות אפילו תאריך.

חיים כץ: הוא לא יכול לקפוץ מבנק לבנק.

חיים פרייליכמן: הוא יכול לקפוץ, קופצים כל הזמן.

חיים כץ: תרשמי 125.

חיים כץ: תורידי את ה-50 ל-30.

שלום שמחון: אל תגזים.

חיים כץ: זה אפילו לא באותו יחס, כי אם הורדת את זה בחצי, אתה לא רוצה להוריד את ה-50 בחצי, אז נתת 60%.

חיים כץ: תשאירי שלוש כוכביות על הפריים פלוס 1.

חיים כץ: אתה רוצה להשאיר להם 50?

חיים כץ: תשאיר להם 50.

שלום שמחון: ב-300 תהיה הגון.

שלום שמחון: תגיד לי אתה, כמה זה צריך להיות.

חיים פרייליכמן: 225 ועוד פעמיים 50.

חיים כץ: בסדר.

שלום שמחון: אז 125, 50 , 225.

חיים כץ: לרשום שזה צמוד למדד.

אתי בנדלר: אם כך, אני מורידה, ברשותכם, את הכוכביות.

אתי בנדלר: בכל מקרה בעת הכנה לקריאה שנייה-שלישית אפשר לשנות את הסכומים.

אתי בנדלר: פריים פלוס 1 – רק פה יהיו הכוכביות.

אתי בנדלר: קוראת סעיף 6.

אתי בנדלר: עורך דין בכר, אני עדיין חוזרת על בקשתי – אם יש לך הערות לגבי מונחים מקצועיים, תעביר אליי.

חיים כץ: את כתבת בסעיף (א) שהסכומים האלה יהיו צמודים למדד?

חיים כץ: הם צריכים להיות צמודים למדד.

אתי בנדלר: כל עוד לא קבעת שום מנגנון עדכון, וקבעת את הסכום בחוק עצמו, הם לא יכולים להוסיף לו אגורה.

חיים כץ: אני לא רוצה שהם יפסידו.

מוטי פיין: יגידו אחת לשנה.

חיים פרייליכמן: רוב העמלות של הבנקים למשכנתאות זה בתחילת ההלוואה.

אתי בנדלר: ישונו הסכומים לפי שיעור השינוי במדד המחירים לצרכן ב-1 בינואר של כל שנה.

שלום שמחון: ונניח שהוא פחות?

חיים כץ: אז הוא מוריד, כמו עכשיו.

חיים כץ: אם יש מדד שלילי, הוא מוריד את הסכומים.

חיים כץ: הסכומים צמודים למדד, ויעודכנו אחת לשנה.

מוטי פיין: למה רוצים להשאיר פתוח את הריבית?

לאה ורון: חבר הכנסת כץ מבקש לשקול את זה בהמשך.

אתי בנדלר: אם אנחנו משאירים את זה פריים פלוס 1, גם כאן לא צריכים כוכבית, והוועדה יכולה להחליט על כל שינוי.

אתי בנדלר: אני משאירה את זה בסכומים ובשיעורים שמוצע כאן ללא כל כוכביות.

אתי בנדלר: הוועדה תהיה רשאית להכניס כל שיניו בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

שלום שמחון: אני רוצה להביא את הצעת החוק המאוחדת להצבעה לקריאה ראשונה.

שלום שמחון: מי בעד?

שלום שמחון: מי נגד?

שלום שמחון: אין.

שלום שמחון: מי נמנע?

אתי בנדלר: האם יש איזו עלות תקציבית?

שלום שמחון: האוצר מודיע שהצעת החוק לא כרוכה בעלות תקציבית, ועל כן לא מוגדרת כהצעת חוק תקציבית.

שלום שמחון: אושר.

שלום שמחון: תודה רבה, הישיבה נעולה.