ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 122, 2004-01-05 09:06

שלום שמחון: אני כבר חייב לומר שאנחנו עושים פה דיון משולב גם לבקשתו של חה"כ דוד טל שביקש דיון דחוף, גם כן נושא בטיחות מכשירי הטלפון הניידים בעקבות פיצוץ סוללת הטלפון ואני אאפשר לו בהמשך לומר כמה דברים גם בעניין הזה.

שלום שמחון: אבל אני רוצה ברשותכם לפתוח את הישיבה באופן מסודר ולהגיד בעצם מה דיל הישיבה של היום.

שלום שמחון: אנחנו עוסקים מזה זמן בנושא התקינה ומכשירי הטלפון הסלולאריים מכל מיני זוויות כולל הצעתו של חה"כ פז.

שלום שמחון: אמנם הישיבה היום לא אמורה לעסוק בנושא התקינה.

שלום שמחון: אבל מה שהעלה את החשש שלנו הוא בעקבות מידע שקיבלנו שהסתבר כנכון, יש כוונה למשרד התקשורת בעצם לנתק את האחריות בין המכשיר לבין החברות הסלולאריות.

שלום שמחון: אני מתכוון לכך שעד כמה שאנחנו הבנו ואולי הבנו לא נכון, ישנה כוונה לפתוח את העיגון של המכשירים הסלולאריים לכל דיכפין.

שלום שמחון: כך שהחברות הסלולאריות יתנו רק את שירות הטלפון.

שלום שמחון: בעצם אתה יכול להסתובב בכל שוק בעולם ובכל שוק בארץ ולקנות מכשיר ולבוא לאותה חברה שאתה מנוי אצלה ולבקש שתחבר אותך לקו.

שלום שמחון: זה רק עלול להגביר את החשש שלנו לגבי האחריות הישירה על המכשירים עצמם.

שלום שמחון: אז אם לא הצלחנו לאכוף את העניין של הקרינה, אנחנו בטח עכשיו נצטרך לאכוף בעצם שום דבר.

שלום שמחון: ונשאלות פה לא מעט שאלות בעצם של מי הדרישה לפתוח את הייבוא של המכשירים הסלולאריים, מה ההגיון שלה?

שלום שמחון: האם מדינת ישראל תוצף בזבל של מכשירים שאף אחד לא יודע איך הם יוצרו ומהיכן הם באו ולמה ואולי יש על הכל תשובות, אני לא אומר שלא, אני רק שואל את השאלות.

שלום שמחון: מתוך הנחה שאתה גם תענה עליהם בהמשך.

שלום שמחון: ובעצם את מי הדבר הזה משרת.

שלום שמחון: בעצם אל מי אנחנו נפנה בעתיד כאשר אנחנו נרצה לבדוק את כל הנושא בצורה מעמיקה.

שלום שמחון: נושא הבטיחות והשירות - השאלה אם זה משרת את הצרכן באמת, או שזה רק מגן על החברות הסלולאריות שבעצם מנתקים אותם מאחריות שצריך שתהיה להם.

שלום שמחון: העניין השני שאנחנו נרצה לקבל עליו תשובה כאן, למרות שאני מבין שעסקתם בנושא גם במקומות אחרים בכנסת, הוא הנושא של הפיצוץ שתכף יציג אותו חה"כ דוד טל.

שלום שמחון: והעניין השלישי, הוא אמנם לא נוגע באופן ישיר לישיבה, אבל גם בשביל ההגינות כלפי חה"כ וקנין, אני רוצה לומר אותו לא כדי למנוע ממנו את ההצעה לסדר שאני לא יודע מה הוא הולך להגיד, אבל אני רק יכול להניח.

שלום שמחון: הסיכום בינינו לבין הנושא של השיחות הארוטיות היה שהנושא יגיע בסוף חודש אוקטובר, תחילת נובמבר לדיון תקנות לועדה.

שלום שמחון: ואני רוצה להביע את מורת רוחי לכך שטרם הנושא הוסדר.

שלום שמחון: ולא רק שהנושא לא הוסדר עד כה, גם השירות הזה הולך ומתעצם, עד כמה שאנחנו מבינים, עד כמה שמגיעים אלינו פה חומרים.

שלום שמחון: הנושא של השיחות הארוטיות רק הולך ומתעצם.

שלום שמחון: שאם אנחנו רואים שאנחנו נשארים חסרי ברירה כדי להעמיד את הנושא על סדר היום, אז אני כבר מודיע שבמהלך החודש הקרוב אנחנו, אם אכן זה לא יגיע, אנחנו נעמיד את הצעות החוק של חה"כ פינקלשטיין ושלי, על סדר היום כדי לקדם אותם להליך חקיקה.

שלום שמחון: אני אומר את זה לחברות הסלולאריות שנותנות את השירות הזה.

שלום שמחון: אני לא עושה את זה מתוך רצון, אני עושה את זה מתוך העובדה שאני מרגיש במידה מסוימת, יריקה בפרצוף של משרד התקשורת מעצם העובדה שלוחות הזמנים פה נמרחו באופן קיצוני.

דוד טל: מודעים לו, כולל חברות הסלולאר.

דוד טל: מה שחשוב לי לציין שמנקודת מבטו של הצרכן במדינת ישראל וחובת הנאמנות שלנו היא בעצם לצרכן, לאזרח במדינת ישראל.

דוד טל: שכל מכשיר פלאפון באשר הוא וכל אבריו, אם זה סוללה, אם זה לחצן, אם זה כל דבר אחר שמונח בתוכו, צריך לעבור איזה שהיא בדיקה בטיחותית.

דוד טל: ועפ"י סעיף 4 לחוק התקשורת, נאמר שחברות התקשורת הן לוקחות בעצם את המכשירים האלו והן בודקות את הסוללות.

דוד טל: ז"א, למעבדה חיצונית והן בודקות את הדבר הזה.

דוד טל: מה שברור שבמקרה שציינת אדוני היו"ר, הסוללה היא שהתפוצצה, זה ברור, זה מסר לנו נתונים סגן ניצב.

דוד טל: ז"א, היה איזשהו כשל בסוללה הזאת.

דוד טל: אני חושב שקודם כל אסור שיקרה מצב כזה, שהנכדה שלי או הבן שלי או הבן שלך, או קרוב של כל אחד מהיושבים כאן, יכול להחזיק פלאפון ושיתפוצץ למשל בפנים.

דוד טל: זה נורא, ואולי הסכנה היא פחותה מפני שזה לא התפוצץ על הפנים, זה לא יכול להוציא עין, זה לא יכול לצרוב, לא יכול לרסק.

דוד טל: אז בסדר.

דוד טל: אבל אם מחר יכול לקרות דבר כזה שזה יתפוצץ למישהו לילד, ילדה, לי או לך בפנים, אני חושב שהתוצאות יהיו הרות אסון.

דוד טל: קודם כל אנחנו צריכים לדעת כאן שפנו בזמנו למוכר שמכר את זה (זה נקודת מכירה, זה נבדק ע"י המשטרה אגב), זה נקודת מכירה רשמית של פלאפון.

דוד טל: ז"א, אני לא מוציא מכלל אחריות אף אחד, לא את משרד התקשורת ולא את פלאפון.

דוד טל: המוכר אומר, אדוני אני מכרתי מכשיר פלאפון שיש עליו אישור.

דוד טל: מה שקרה אח"כ, זה בעיה של פלאפון.

דוד טל: אנחנו צריכים לבדוק אם זה בעיה של פלאפון או זה בעיה של משרד התקשורת, או שזה נופל בין הכיסאות.

דוד טל: יכול להיות שאנחנו צריכים לתקן תקנות.

דוד טל: אני אומר שיש כאן כמה דברים שנאמר והחוק צריך לתת את דעתו בכל הנושאים של סוללות כאלה ואחרים.

דוד טל: יותר מכך, גב' פליישר טוענת שהשוק הזה הוא פרוץ.

דוד טל: ז"א, חברת פלאפון יודעת שהשוק הזה פרוץ ואעפ"י שהיא יודעת שהוא פרוץ, היא לא באה להסביר, לא לנו ולא למשרד התקשורת שיכולים להיות מקרים שכאלה.

דוד טל: אני חושב שהאחריות היתה מחייבת אותה לנקוט באמצעים, לפחות ליידע אותנו שיכול שבמכשיר תקין שהוא במאה אחוז טוב, מישהו יכניס שם סוללה שהיא במאה אחוז לא טובה, ויכול לקרות מין אסון שכזה.

דוד טל: מעבר לכך אני חושב שאנחנו צריכים לדעת, אותה חברת פלאפון אחרי שקרה מה שקרה, הקימה ועדת בדיקה ואני רוצה לדעת מה העלתה אותה הועדה.

דוד טל: זאת ועוד, גם המשטרה הקימה ועדה כזאת ואני רוצה לדעת מה המשטרה העלתה בחכתה.

דוד טל: האם מה שהעלתה שהמשטרה העלתה אותה חקירה של פלאפון.

דוד טל: ודבר נוסף, איפה מכון התקנים הישראלי כאן.

דוד טל: האם ההתרשלות של מכון התקנים הישראלי כאן גרמה לכך שאפשר לשווק כאן סוללות בלי אולי תו תקן, אני לא יודע, אני מסייג את זה, אני לא יודע.

דוד טל: 4, חברת התקשורת חייבת לבדוק את הדברים הללו וצריך לספק לנו את הביטחון הזה.

דוד טל: ואנחנו צריכים להיות בטוחים וסמוכים, שכל מכשיר פלאפון באשר הוא, עם כל סוללה שיכולה להתחבר אליו, הוא צריך לעמוד בתקני בטיחות שלא יגרמו לאסונות כאלה.

דוד טל: חברה כזו או חברה אחרת.

דוד טל: אני צריך לדאוג שכל מי שמחזיק מכשיר פלאפון ביד צריך להיות בטוח.

יצחק וקנין: שאני צריך לקבל הודעות קוליות על ימין ועל שמאל.

יצחק וקנין: אתה רוצה להתפנק, אתה רוצה זה, זה לא יכול להיות.

יצחק וקנין: כל אדם שני במדינת ישראל מקבל את ההודעות הקוליות האלה.

יצחק וקנין: למה אני צריך את זה.

יצחק וקנין: ואני אומר לך את זה באחריות.

יצחק וקנין: לא יכול להיות שמדובר על ילדים, אני אדם מבוגר, אבל כשמדובר על ילדים זאת קטסטרופה ואי אפשר למרוח אותנו כבר ארבעה חודשים.

אופיר פינס-פז: רשלנות פושעת.

אופיר פינס-פז: ושיקולי התקינה של משרד התעשייה והמסחר, כדאי שהועדה תדון על זה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להתמקד בדברים שאתה אמרת אדוני היו"ר.

אופיר פינס-פז: אם אתה פותח את זה לדיון, כי זה מאוד מעניין אותי מה שהולך לקרות.

אורי אולניק: מהמשנה למנכ"ל להתייחס.

אורי אולניק: ואני אתייחס גם להצעה לסדר שהעלה חה"כ וקנין.

אורי אולניק: בעקבות פנייה של יו"ר ועדת הכלכלה אלי בשבוע שעבר, העליתי בפני שר התקשורת את הדחיפות להכריע בסוגיית השיחות הארוטיות והשר ביקש אותי למסור ליו"ר הועדה שהוא בתוך ימים ספורים, יכריע על מתכונת ההסגרה של העניין.

אורי אולניק: בין אם יהיה מדובר בצורה שהכל פתוח וכל מי שרוצה סוגר לעצמו ובין אם יהיה מדובר במתכונת של הכל סגור.

אורי אולניק: ומי שרוצה שרוצה - פותח לעצמו, שזו הדילמה העיקרית שנמצאת בתוך ההסדרה של השיחות הארוטיות.

אורי אולניק: ואני מתחייב בשם השר שאנחנו בתוך ימים ספורים, נמסור את הכרעתנו בעניין.

אורי אולניק: ונביא אותה בדרך של טיפול רשיונות.

אורי אולניק: לדעתנו לא צריך תקנות, אלא טיפול רשיונות של חברות הסלולאר וחברת בזק.

אורי אולניק: דיאלוג שנמשך משהו כמו חצי שנה בשני סבבים שונים של שימועים מול המפעילים הסלולאריים בסוגייה הזו.

אורי אולניק: ואני רוצה להסביר את הדילמה שעומדת מסביב לעניין.

אורי אולניק: נכון להיום דה פקטור החברות הסלולאריות מכוח, נקרא לזה הכוח השיווקי שיש להם, הם ברצותם לוקחות מכשיר מסוים שהוא נראה בעיניהם מכשיר שכדאי לשווק אותו, מכשיר שמתאים להם לנקודה הזו בתחרות, מכשיר שהעלויות שלו משרתות את הצרכים השיווקים שלהם, מכשיר שגם תואם את הבטיחות ואת ההתאמה שלו לרשת.

אורי אולניק: ברצותם משתמשות במכשיר וברצותם אומרות, המכשיר הזה לא יעלה על הרשת שלי.

אורי אולניק: לפעמים מדובר בסיבות מאוד מוצדקות שקשורות.

אורי אולניק: פנו אלינו שני יבואנים מאוד גדולים שפועלים בענף הזה בתחום התקשורת.

אורי אולניק: ואמרו לנו, ראו נא, אנחנו נמצאים במצב שבכל מדינות אירופה לדוגמא, אנחנו מעלים 20-30 מכשירים חדשים מדי שנה, המכשירים האלה משווקים בכל המרכולים והחנויות השונות, או בסופרמרקטים או בחנויות מסוג אופיס-דיפו וכד'.

אורי אולניק: אתה לא חייב לקנות את זה דווקא מהמפעיל.

אורי אולניק: נערכות בדיקות במדינות האלה והצרכן לא חייב לקנות את המכשיר דווקא מאותו מפעיל סלולארי.

אורי אולניק: גם בשטח, כל מי מאיתנו נוסע לחו"ל וברצותו קונה, בין אם במזרח הרחוק ובין אם באמריקה ובין אם באירופה, איזשהו ציוד קצה חדש, הוא מגיע לארץ, והוא מתקשר לחברה הסלולארית והוא בד"כ עד היום עובד עם המכשיר הזה.

אורי אולניק: ז"א, זה לא מצב שמכשירים שקונים בחו"ל, אז לא עובדים איתם היום.

אורי אולניק: אני מניח שמסתובבים בשוק הישראלי, אני לא יכול להעריך את הכמות, אבל ודאי ובודאי שמדובר בעשרות אלפים של ציוד קצה שנקנה בחול, הובא לארץ, לא ע"י המפעילים ואנשים עושים בו שימוש.

אורי אולניק: אנחנו מנסים למצוא פה איזון בין שני אינטרסים.

אורי אולניק: אינטרס אחד הוא שלציבור יהיה את מגוון המכשירים המקסימלי ששוק התקשורת העולמי מציע.

אורי אולניק: שלא יהיה מצב שלמשל אם מוטורולה מציעה בארה"ב שבעה מכשירים חדשים, עם כל מיני פונקציות חדשות, עם כל מיני דברים חדשים, אי אפשר יהיה להעלות אותם למדינת ישראל כי נניח, סמנכ"ל השיווק של פלאפון, אורנג', מירס או סלקום, לא מתחשק לו להעלות את המכשיר הזה.

אורי אולניק: למרות שמדובר במכשיר מאוד חדש, בטיחותי בכל קנה מידה.

אופיר פינס-פז: שמנחה את מפעילי הסלולאר.

אורי אולינק: הנושא של ציוד קצה, יש שוק חופשי במדינת ישראל.

אורי אולינק: עכשיו השאלה איך גורמים לזה שלא תקרה את אותה תקלה.

שלום שמחון: הזה הרי חדשות לבקרים עולה.

שלום שמחון: עם בעייתיות מסוימת שמישהו צריך לקחת עליה אחריות.

שלום שמחון: לפחות להגיד, אני חברת X אחראי לבטיחות של המכשיר הזה.

שלום שמחון: והקרינה שלו וזה שהסוללה לא תתפוצץ.

אורי אולניק: שקוראים לו טלוויזיה, אני בטוח שהוא יכול לעשות כל מיני נזקים, הוא יכול להתפוצץ.

אורי אולניק: יש טרנזיסטורים במדינת ישראל, מישהו מעלה על דעתו שרק גל"צ, רשות השידור ו103- יהיה להם הבלעדיות לייבוא רדיו.

דוד טל: מקום אחר בעולם, ואני מתקשר לחברה אחת מהחברות האלה ואני רוצה להתחבר אליהם, שהם יגידו לי, אדוני תביא לנו את הפאלפון, תראה לנו את הפלאפון, הם יבדקו שהפלאפון תקין ואח"כ יתנו לי או לא יתנו לי אישור.

אורי אולינק: אנחנו צריכים להיות מאוד מאוד שמרניים בעניין הזה.

אורי אולינק: האישור שאתה צריך לבקש הוא לא מהחברה הסלולארית.

אורי אולינק: החברה הסלולארית נותנת לך שירות שמשמעותו היכולת לשוחח באמצעות המכשיר, אח"כ אתה משלם בתמורה לשירות הזה.

אורי אולינק: אין קשר ישיר בין חברת פרטנר לבין ציוד הקצה.

אורי אולינק: מצד שני, יש פה נימוקים מאוד כבדים שהועלו פה.

אורי אולינק: גם ע"י חה"כ טל.

אורי אולינק: שאנחנו חייבים להיות סופר זהירים.

אורי אולינק: כי יכולות להיות תקלות מאוד משמעותיות שהנזק הציבורי שלהם הוא עצום.

אורי אולינק: לדוגמא, כאשר חברת סלקום עלתה בתחילת דרכה, היה לה ציוד קצה לא תקין, (לא חשוב כרגע היבואן שבגללו זה אירע) אבל התקלה הזאת שיבשה את כל הרשת של חברת סלקום.

אורי אולינק: וכל הציבור נאלץ ללכת בתורים גדולים ליד אליהו ולהחליף במבצע גדול שהחברה עשתה, את כל ציודי הקצה שהיא מכרה לעם ישראל מאותו סוג.

אורי אולינק: לכן חייבת להתקיים בדיקה קפדנית שכל המכשירים הסלולארים שמיובאים הם כאלה שלא מפילים את הרשת.

אורי אולניק: אלה שאחראים על כל נושא הקרינה.

אופיר פינס-פז: נמסר שאין בארץ מכשור שבודק את זה, אז איך תבדוק את המכשירים.

אורי אולניק: מאוד קפדניות שכל מי שירצה לייבא מכשירים והוא עשה בדיקה של המפעיל הסלולארי ורואים שהמכשיר שלו לא מפיל את הרשת ורואים שהמכשיר שלו הוא מכשיר שכבר עבר תקנים בינלאומיים מקובלים, בין אם מדובר בארה"ב ובין אם מדובר באירופה.

אורי אולניק: לא כל אחד יוכל להביא פה איזשהו מכשיר שמיוצר באיזה מדינה מהעולם השלישי ומיד להכניס אותו לשוק, דרך הדלת הראשית.

אורי אולניק: זה צריך לעבור בדיקות מקובלות בעולם.

אורי אולניק: לפני זה אנחנו לא נכנסים בכלל אל הדלת הזו.

אורי אולניק: ז"א, אנחנו מנסים למצוא, ואני לא בטוח שמצאנו עדיין את אותו איזון עדין, בין מצד אחד לעמוד בהוראות חוק.

אורי אולניק: והיה לנו בג"צ שהעמיד בפנינו יבואן שאמר לנו, רבותיי, לא יכול להיות שלא נותנים לי להעלות על הרשת, במקרה הזה זה היה הרשת של פרטנר, לא יכול להיות שלא נותנים לי לעלות על הרשת של פרטנר, אני עומד ב1-5- תקנים בינלאומיים, תנו לי למכור את המכשירים שלי במדינת ישראל.

אורי אולניק: מכוח מה, יש לפרטנר איזשהו וטו על מכירת הציוד.

אורי אולניק: ואנחנו היתה לנו בעיה משפטית בבג"צ הזה.

אורי אולניק: אני אומר את זה במלוא גילוי הלב.

דוד טל: ולרשויות המקומיות לאשר.

אורי אולניק: המון שמות של כל מיני תקנים בינלאומיים על נושא של ייבוא של מכשירי סלולאר.

אורי אולניק: הוא בעצם מדבר כרגע על שני מסלולים.

אורי אולניק: המסלול הראשון הקיים בתוך הנוהל הוא מסלול שבו מגיע יבואן ומציב ציוד קצה שכבר יש לו נקרא לזה, תעודות ואסמכתאות בינלאומיות מוכרות ומוכחות.

אורי אולניק: והוא גם כבר נמכר בעולם בכמויות גדולות.

אורי אולניק: ז"א זה לא מכשיר שהטסט קייס הראשון שלו הוא מישהו שבמדינת ישראל יעשה בו שימוש.

אורי אולניק: בנתיב הזה אנחנו אומרים לחברות הסלולאר תבצעו בדיקה אצלכם בבית, במעבדות שלכם, לגבי ציוד הקצה הזה ותגידו לנו מה המסקנה של הבדיקה.

אורי אולניק: אם יש לה כל מיני דפקטים בתוך המכשיר, אני מניח שהיבואן יצטרך לבוא ולתקן את אותם דפקטים.

אורי אולניק: אם המכשיר עומד בדרישות של המפעיל הסלולארי, אבל משום מה למפעיל הסלולארי לא בא לשווק אותו - למה - הוא לא אדום - למה - כי לא מתאים לשווק באותו רגע מכשיר שלישי שתומך ב-MMS, פונקציה חדשה ומודרנית של התחום הסלולארי.

אורי אולניק: ופה מגיעים למקום שבו הכלכלה החופשית צריכה לשחק.

אורי אולניק: שאיפה שלאיש השיווק של פרטנר או לאיש השיווק של סלקום לא בא לשווק את המכשיר - צריך לתת לאותו יבואן את הזכות למכור את זה, תחת מגבלות מאוד חמורות.

אורי אולניק: שלא יהיה ספק.

אורי אולניק: שיש לו מעבדה, שיש לו חלקי חילוף, שהוא מתחייב לאחריות, שהוא מתחייב שיש כתובת לנושא של התקלות שיש לו יכולת מוכחת בכל הנושאים האלה.

שלום שמחון: הראשונה שאתה רואה תקלה והמכשיר הוא לא בסדר, ממילא אני אקדם בזה את המכשירים שאני רוצה לקדם.

שלום שמחון: ז"א, אתה לא מונע מהחברות הסלולאריות להמשיך לייבא מכשירים ולשווק אותם.

אורי אולניק: בעניין הזה.

אורי אולניק: הם ימשיכו להיות הקטלי

אורי אולניק: זטור העיקרי של הייבוא, אין ספק שכאשר קמפיין מסחרי מעלה ואנחנו רואים את זה חדשים לבקרים מעל הטלוויזיה, בוא קח את המכשיר הזה יהיה לך כך וכך דקות.

אורי אולניק: זה ימשיך להיות הנתיב הראשי והמרכזי של הייבוא, אין לי ספק בכלל.

אורי אולניק: אבל בצד אותו נתיב, יהיה נתיב אחר, עצמאי, תחת מגבלות ומחויבות לבטיחות ואחריות כפי שהנוהל הזה מחייב.

שלום שמחון: מכשיר טל ואני בא איתו לחברה הסלולארית שלי, זה לא מכשיר שהיא מייבאת, אז הוא בודק את המכשיר ואומר, תשמע התקלה היא כך וכך ואתה גם צריך לרוץ עכשיו לעוד מעבדה.

שלום שמחון: מה שאתה אומר לי עכשיו שאני הולך להיות מטורטר.

אורי אולניק: מסלול טרטור חדש.

שלום שמחון: למכשיר, הכל באותו מקום.

שלום שמחון: עכשיו אתה מצפה שאני אלך לעוד מקום.

אורי אולניק: שאתה מקבל את היכולת לעשות בו שימוש עם קו.

אורי אולניק: אומרים לו אדוני, קנית בחו"ל, בעיה שלך.

אורי אולניק: יש עוד אינטרס שלמען ההגינות ואני אומר יש רמת שירות בנושא הזה של טיפול בציוד קצה במדינת ישראל, מצוינת.

אורי אולניק: רמת השירות היא טובה, היא גם מהירה מאוד.

אורי אולניק: ברוב מדינות העולם יש לך תקלה במכשיר הסלולארי אתה בא בגרמניה, שם את המכשיר, אומרים לך תודה רבה אדוני, תבוא בעוד יומיים, תקבל מתוקן.

אורי אולניק: בישראל אם הלקוח מגיע ואומרים לו תחכה שעה בתור, הוא מתחיל להתעצבן.

אורי אולניק: זה הסטנדרט, ז"א יש סטנדרט שירות מאוד טוב במדינת ישראל, לא רק בתיקון, גם בשירות על הפעלת המכשיר.

אורי אולניק: דהיינו הלקוחות יכולים להתקשר למוקדים הסלולאריים לרוב בשיחות חינם של מוקדי פניות, ומבלים דקות ארוכות ביותר מול נציג השירות של החברה, שהוא מסביר לכם בכלל איך להפעיל את המכשיר.

אורי אולניק: איך להפעיל פונקציות.

אורי אולניק: זה נורמת שירות שאני אומר מנקודת הראות שלנו, של משרד התקשורת, אנחנו מאוד שבעי רצון ממנה.

אורי אולניק: בצד הדבר הזה של הפיתוח של המסלול החליפי, יש אצלנו חשש שתהיה גריעה מנורמת השירות הזאת, במידה והרבה מאוד ציודים ילכו אל הנתיב של הייבוא העצמאי, ששמה החברות יגידו, לא קנית את זה דרכנו, תודה רבה, אנחנו לא נותנים לך את השירות.

דוד טל: הפעם.

דוד טל: והם מקבלים רשיון על דעת זה שהם יתנו את השירות הזה, ברמה הזאת בימים האלה, במוקדים האלה.

דוד טל: אם לא - לא יהיה רשיון.

שלום שמחון: הממשלה לא יכולה בכל בוקר מחדש לשנות את כללי המשחק כמו שמתחשק לה.

שלום שמחון: מה שקורה בארץ, זה שבכל דבר משנים את הכללים תוך כדי.

שלום שמחון: זה לא עובד, זה לא יכול לעבוד לאורך זמן.

שלום שמחון: יכול להיות שהוא לא בסדר וההוא לא בסדר והוא לא בסדר, אבל שהממשלה תהיה בסדר.

דוד טל: כל מה שהממשלה מביאה לפה, צריכים לאשר.

דוד טל: אנחנו אמורים לפקח עליהם ולא לתת להם כל מה שהם מבקשים, מפני שהרבה פעמים הם מבקשים וראינו את זה בערוץ 10, וראינו את השיחות הבינלאומיות, הם כושלים פעם אחר פעם, זה חוזר אלינו ואנחנו משלמים את המחיר.

אורי אולניק: הנוהל הזה.

אורי אולניק: אנחנו בתוך רשיון הסחר שהוא הרשיון נקרא לזה, של היבואן העצמאי שלא צריך עד דרכו להגיע דרך המפעיל שהיא כמובן תהיה עדיין הדרך הראשית.

אורי אולניק: ובתוך רשיון הסחר יהיו הרבה מאוד הוראות שיחייבו אותו לעמוד בכל המפרטים של הבטיחות, של השירות, של המענה לצרכן.

אורי אולניק: ואני מקווה שדרך זה תימצא התשובה שגם אותו לקוח שקנה מכשיר, שלא דרך המפעיל הסלולארי, לא ימצא את עצמו פתאום מול דלת סגורה שאומרת, אדוני אני לא מתקנת לך את המכשיר ואתה גם יש לך תקלה, תשבור את הראש כי לא קנית דרך סלקום או דרך אורנג'.

מל פולישוק-בלוך: לחברה סלולארית.

מל פולישוק-בלוך: אז מה החידוש?

מל פולישוק-בלוך: זה דבר שקיים.

משה גלילי: קודם כל עד לפני כשנתיים בדקנו מכשירים ואישרנו אותם לאישורי סוג לפי הכללים הבינלאומיים.

משה גלילי: באירופה, בארה"ב וכן הלאה.

משה גלילי: לפי מספר שנים השתנו הכללים באירופה.

משה גלילי: פורמלית הם השתנו כבר לפני חמש שנים, אבל פרקטית לפני כשנתיים הם השתנו באירופה.

משה גלילי: ובאירופה הם נהיו מאוד מאוד ליברליים.

משה גלילי: קבעו כללים שמכשיר סלולארי תיאורטית שאתה מסתכל עליו, הוא צריך להיות לא רק בטיחות, הוא לא צריך לעבוד כמעט.

משה גלילי: מדוע - כי הכללים בדרישות הסף פה אומרים שהוא צריך גם לעבוד, אבל את התקנים לכתוב איך הוא צריך לעבוד, עוד לא גמרו לכתוב.

משה גלילי: אז במקומם יש תקנים וולונטריים ויש גוף מסודר של איגוד וולונטרי של חברות הסלולאר ושל היצרנים.

משה גלילי: כשאנחנו באים היום ליישם את זה, במסגרת אותם מסלולים שהזכיר המנכ"ל, אנחנו באים ליבואן ואומרים לו ככה, אתה חייב לעבוד בדרישות המינימום.

משה גלילי: יהיה בטיחותי מבחינת אלקטרומגנטית שיהיה בטיחותי מבחינה קרינה וחשמל, שלא יקרה לו בעיה.

משה גלילי: ושיעבוד עם רשת המפעיל.

משה גלילי: הוא צריך לעבוד גם עם רשת המפעיל, זה כתוב בדרישות המינימום.

משה גלילי: Requirement אבל לכתוב את התקן לזה, הם עוד לא כתבו.

משה גלילי: מכשיר GSM עומד בתקנים המינימליים האלה.

שלום שמחון: באחריותם.

משה גלילי: דרישות שקיימות והתקנים נכתבו ומכשיר לא נמכר באירופה בלי שהוא עובר את התקנים הללו.

דוד טל: אינטרסים בצורה בלתי רגילה.

דוד טל: ז"א, אם אני צריך לשווק משהו, אני אגיד שהוא גרוע, שהוא משווק קרינה, שיכולה להעמיד לך את קוטרי המוח.

משה גלילי: ונשארה הבעיה שהמכשיר גם יעבוד ברשת של המפעיל ולכן אנחנו היום במסלול המקוצר מה שאנחנו קוראים, אנחנו דורשים שהוא יבוא עם הבדיקות האלה.

משה גלילי: ואני לא יודע אם זומן וישנו פה נציג של חברה ישראלית בשם אל-פסל שהחליטה לייצר את המכשיר הסלולארי היחיד.

משה גלילי: הם הלכו ועשו בדיקות, את כל המסלול הוולונטרי עד תומו, כולל בדיקות ב26- מפעילים באירופה.

משה גלילי: מה שהם לא חייבים, הם צריכים להיות עד 5.

משה גלילי: לכן כשיש חברה רצינית ואפילו אם היא ישראלית קטנה, אז היא עושה את זה.

משה גלילי: אנחנו היום במידה מסוימת מחמירים לעומת אירופה.

משה גלילי: מדוע?

משה גלילי: כי באירופה אחרי שמכשיר עבר את הבדיקות הוולונטריות הוא לא חייב לעבור ברשת הפרטנית.

משה גלילי: אנחנו היום דורשים שיעמוד גם ברשת הפרטנית.

משה גלילי: הסמכות שלנו נובעת מחוק התקשורת וממה שכתוב ברשיון של חברת הרת"ן שהמכשיר חייב להתאים למפרטי הרשת שלה.

משה גלילי: ולכן זו דרישה שאנחנו היום דורשים ובאירופה לא דורשים אותה.

משה גלילי: וזה לטובת הצרכן.

משה גלילי: מבחינת אלה שטוענים שהשוק פרוץ.

משה גלילי: אני אומר שוב, הוא לא פרוץ כי יש דרישה ראשונה לרשיון סחר.

משה גלילי: ז"א, יבואן לא יכול למכור ציוד אם אין לו רשיון סחר.

דוד טל: פרוץ.

משה גלילי: רשיון הסחר רואים שיש לו קשר כזה או אחר ליצרן שהוא מסוגל לקבל את גרסת התוכנה המתאימה ואת החלקים ואת הצב"ג ואת הידע וכל מה שצריך.

משה גלילי: ואו שהוא עושה את זה במעבדה שלו או שהוא נשען על מעבדה אחרת שעושה את בשבילו.

משה גלילי: ואם הוא ירצה מחר למכור שלא דרך חברת הרת"ן דרך המפעיל, הוא יצטרך גם לתת הידע התפעולי.

משה גלילי: אצלנו אם משהו מתקלקל לך, אתה מחייג *123, אם אתה לא יודע איך להפעיל והם מסבירים לך איך להפעיל את המכשיר.

משה גלילי: בגרמניה כשאתה רוצה לעשות את זה - אומרים לך תבוא לנקודת השירות, המפעיל בכלל לא נותן את השירות הזה.

משה גלילי: ואז אתה פונה ליורוקום שלך או לסאני שלך, והם אומרים, כן אתה רוצה, תבוא לנקודת השירות, יסבירו לך איך להפעיל את המכשיר או שנשלח לך את החוברת.

שלום שמחון: הלכתי לשוק במחנה יהודה, קניתי מכשיר, באתי לאדון פרטנר, המכשיר לא עובד, מה אתה רוצה שאני אחזור לפנסיונר בשוק מחנה יהודה, ויגיד לי, תבוא למעבדה שלי בשוק.

משה גלילי: מגוון רחב של מכשירים, הכי רחב שאפשר לתת כמו בכל מדינה מתקדמת באירופה.

שלום שמחון: מביאות אותם לארץ והם רוצים להגיע הנה, לא ילך.

שלום שמחון: אז למה אתה לא משאיר על הבנק הזה של המכשירים, ואתם אומרים, אתם תשתמשו בכל המכשירים האלו במקום הדבר הזה, אתם רוצים להציף את מדינת ישראל בזבל של מכשירים.

שלום שמחון: אתם רוצים להציף את מדינת ישראל בזבל של מכשירים מכל העולם, תהיה פה הצפה שאינה מתקבלת על הדעת, ולך עכשיו תעקוב אחרי מה שיקרה.

שלום שמחון: יש פה משהו לא הגיוני.

שלום שמחון: תגידו לי חברות היבוא שרוצות לייבא לארץ, אולי נעשה על זה ישיבה ונגיע לתיאום ונעזור לכם.

דוד טל: הרצון לבין מגוון של מכשירים.

דוד טל: אותי מעניין קודם כל, לפני מגוון של שמכשירים, בטיחות.

דוד טל: ואח"כ במקום 30 מכשירים, יהיה לי רק 20, לא נורא.

דוד טל: ולו רק יש לי את הבטיחות.

משה גלילי: כסף ולקנות מכשיר שאתה יודע שכשהוא יתקלקל תזרוק אותו, מה אני אגיד לך לא לעשות את זה.

משה גלילי: כשאתה קונה טלוויזיה אני אומר לך לקנות את הטלוויזיה הכי יקרה.

משה גלילי: ז"א, זו בעצם הטענה שמולה אנחנו חייבים להתמודד.

משה גלילי: ולכן כשבא יבואן, כל מה שאנחנו דורשים ממנו, תגיד ללקוח מה אתה מוכר לו ותגיד לו שיש לך רק נקודת שירות אחת בת"א ושלקוח כשהוא רוצה לתקן את המכשיר הוא צריך לבוא עד ת"א כדי לתקן אתה מכשיר.

משה גלילי: ואם בתנאים האלה לקוח באילת רוצה לקנות את המכשיר, שיקנה את המכשיר.

משה גלילי: מה שאני מחייב אותו זה להגיד מה התנאים שהוא נותן.

משה גלילי: מעבר לזה, אין לי סמכות היום, ואולי מחר יתנו לנו, אין לי סמכות היום להגיד, אתה לא תמכור.

משה גלילי: כשאני אומר בכל זאת מה אנחנו מבקשים מהיבואנים, ואני לא יודע אם יש פה נציגים של היבואנים, אז הם עוד יבואו ויגידו שאנחנו מחמירים.

משה גלילי: סוג ובפריטים מסוימים אני מחייב אותו לעמוד בדרישות שאנחנו קוראים לו, אישור שחרור מהמכס עפ"י צו יבוא חופשי.

משה גלילי: ז"א, אותם דברים שלא נופלים לתוך פקודת הטלגרף ומחייבים אישור סוג, אנחנו עדיין מחייבים אותו לעמוד בדרישות מסוימות לפני שהוא מקבל אישור שחרור מהמכס.

משה גלילי: כמו חלקים למשל שהם לא נופלים לתוך אישור הסוג.

משה גלילי: לפרסם את זה בסוף דצמבר, החלטנו לחכות בין היתר בגלל הועדה הזו.

משה גלילי: לא רצינו לפרסם את זה יום לפני כן.

דוד טל: עגומה.

דוד טל: הרשויות שלנו דואגות בראש ובראשונה ליבואנים ולמפעלים ולכל הדברים האלה.

דוד טל: והם גם דרך אגב, ישמרו קצת על הצרכן.

דוד טל: זו התמונה שמתקבלת כאן בעיני.

דוד טל: ואם זו התמונה, אני חושב שאנחנו צריכים לקיים דיון, לקחת את כל הנושא הזה לידיים, לבדוק אותו, להתקין תקנות חדשות.

דוד טל: מבחינתי אני אמרתי שוב, עיני לא צרה בחברות הסלולאר ולא בארגונים שלהם.

דוד טל: רק אני רוצה שלפני כל דבר, לפני כל אגורה הראשונה שהם מרוויחים, אני רוצה להבטיח את בטיחותם של הילדים, המבוגרים, כל מי שאוחז במכשיר סלולאר אצלו ביד.

משה גלילי: ספק מטען, נרתיק ודברים כאלה.

משה גלילי: במסגרת הבדיקה של מכשיר כולל, אז אנחנו בודקים גם את הדברים האלה.

משה גלילי: אגב, בשונה מהסוללות, לספק מטען יש תקן ישראלי רשמי שמחייב ולכן כל ספק מטען חייב לעבור בדיקה במכון התקנים ולראות שהוא מתאים למכשיר הספציפי שמביאים אותו ושהג'אג שנכנס כמו שצריך ושיינעל כמו שצריך וכן הלאה.

משה גלילי: ברגע שמביאים מוצר שהוא לא במסגרת הזאת.

משה גלילי: רוצים להביא עכשיו רק את הספק מטען או רק את הסוללה או רק את האנטנה, הדברים האלה ברגע שאין תקן רשמי מחייב, אז היבואן יכול לבדוק, יכול לא לבדוק.

משה גלילי: הסמכויות אגב, שלקבוע תקן רשמי מחייב, הוא לא שלנו, אלא של המשרד למסחר ותעשיה.

משה גלילי: אבל שמעתי שנאמר קודם ע"י חה"כ פינס שאולי צריך לשנות את זה.

משה גלילי: אז אם צריך לשנות - אז יהיה תקן רשמי מחייב.

משה גלילי: נכון להיום, יבואן של סוללות לא חייב לבדוק אותם, זה התקן.

משה גלילי: אם הוא רוצה הוא בודק - ואז הוא משוויץ שהוא בדק לפי זה, ואם הוא לא רוצה לא בודק.

אריה שניצר: בישראל, לפני שמכניסים אותם לארץ, למרות מה שמר אולינק אמר, שאנחנו רוצים להביא 7 ונותנים לנו לעלות רק 5.

אריה שניצר: מבחינת הסוללות, מוטורולה קבעה סטנדרטים מאוד גבוהים שהיא עומדת בהם ובודקת את המצברים, את הסוללות, את תהליך הייצור.

אריה שניצר: נזכור שהיום בעולם יש בערך יותר מחצי מיליארד סוללות מהסוגים האלה.

אריה שניצר: והסיכוי או המקרים של התפוצצות הוא אפסי.

אריה שניצר: הסיכוי שזה יקרה הוא מאוד מאוד קטן.

אריה שניצר: בכל מקרה הבדיקות במוטורולה האיכות, מאוד מאוד גבוהים, הבדיקות מאוד מאוד מחמירות.

אריה שניצר: הם קבעו סטנדרטים מאוד מאוד גבוהים בארה"ב .

אריה שניצר: מוטורולה תומכת בגישה של המפעילים הסלולאריים.

אריה שניצר: כל מכשיר צריך להיבדק ע"י המפעילים הסלולאריים למרות שמבחינה שיווקית, מה שמר אולינק אמר, זה יכול לפגוע בנו.

אריה שניצר: אנחנו חושבים שזה הרע במיעוטו.

דוד טל: הספציפי ומה הם העלו בחכתם.

עדי בירן: של אינטרסים.

עדי בירן: חלק מהאינטרסים הם נוגדים ואם יש דבר אחד, יו"ר הועדה, מר טל וחברים אחרים, שבו לכולנו יש הסכמה, אין לי ספק בזה, זה טובתו של הציבור.

עדי בירן: אין דבר יקר יותר לפרטנר ואין לי ספק שלמפעילים האחרים מציבור הלקוחות שלנו, מפני שאחרת אין לנו פרנסה, אין לנו הכנסה, חבל על הזמן.

עדי בירן: חברת פרטנר לא מייבאת מכשירים סלולאריים אלא בשוליים.

עדי בירן: וחבל לדבר על השוליים, כי אני אגזול את הזמן על כל מיני ייבוא נקודתיים.

עדי בירן: ציוד קצה סלולארי מיובא לישראל ע"י גופים שרובם ככולם יושבים בחדר הזה.

עדי בירן: רובם ככולם נכון להיום מייבאים ציוד סלולארי מן הטובים של הטובים.

עדי בירן: שבעקבות בג"צ הוא כפה עלינו, על פרטנר, לחבר לרשת שלנו מכשיר מהמזרח הרחוק, אני לא אנקוב בשמו, כי הוא אמר, אתם חושבים שבמכשיר הזה יש פגמים מסוימים, אבל אנחנו חושבים שהפגמים הם לא כל-כך נוראיים וכמו שמשה נאם בפניך, זכותו של הקהל, להבין.

עדי בירן: להתחבר לפרטנר ובמקרה זה אני אומר, לצערי, אני מתנצל מישאל, לא לסלקום.

עדי בירן: כך שהצרה היתה רק שלנו.

שלום שמחון: את מה שאתם רוצים לקנות.

שלום שמחון: למה אני צריך את התיווך שלך בעניין הזה?

שלום שמחון: למה אני לא יכול לקנות את זה ישירות מהיבואן?

שלום שמחון: אם זה מכשיר שאתה ממליץ עליו.

עדי בירן: של פרטנר זה על סבסוד מכשיר שהיא מוכרת ישירות.

עדי בירן: אנחנו תומכים תמיכה מלאה בטובתו של הציבור שיקנה את המכשירים ממי שמוכר אותם, בכל דרך שהוא רוצה.

עדי בירן: אבל בדרך פלא נודע לנו, וזה לא בדרך פלא מפני שהוא חייב היה להביא את המכשיר לבדיקה, שהמכשיר האמור מנפק 18% מהשיחות.

עדי בירן: אומר משה גלילי, קודם כל, זה לא 18% זה 5%.

עדי בירן: תסלח משה, אם טעיתי במספר.

עדי בירן: אני אומר 18%, בדקנו.

עדי בירן: אבל בוא נניח שזה 5%.

עדי בירן: ז"א 5% מהמקרים מתנתקת לך שיחה, למי אתה תבוא בטענות.

עדי בירן: צריך להכניס בו שינויים והיצרן הזה לא מעוניין להכניס בו שינויים.

עדי בירן: מכשירים מן הגורן ומן היקב, ובלבד שהמכשירים האלה יהיו בטיחותיים, באספקט הסוללות, באספקט ה-SAR שדיברו עליו קודם בכל אספקט אחר.

עדי בירן: ובלבד שלא יפילו רשת כמו שאמר מקודם אולניק המקרה האומלל הזה של סלקום בחודש אפריל שנת 1995, ותשים לב, לא היה מדובר במכשיר זבל, אלא במכשיר של חברה מכובדת.

עדי בירן: אבל לזה אני מוסיף עוד דבר או שניים ותזכרו.

עדי בירן: היום אולי זה קשה להבין אבל בעוד שנה, כולם יבינו את זה.

עדי בירן: המכשירים האלה טובים ככל שיהיו, או פחות טובים, הם מלאי תכונות.

עדי בירן: יש בהם מאות תכונות.

עדי בירן: אני מחזיק כאן מכשיר יוצא מן הכלל שקיבלתי מחברת נוקיה.

עדי בירן: אני מנסה אותו, המכשיר הזה ואני מתנצל בפניך, כי אני לא אומר בזה שהמכשיר הוא לא טוב, המכשיר הוא מצוין.

עדי בירן: המכשיר הזה יודע לצלם, לכן לא נתנו לי להכניס אותו לכנסת, היה צריך אישור מיוחד.

עדי בירן: בעוד חצי שנה או שנה, כמעט כל המכשירים יהיו עם מצלמות.

עדי בירן: אבל המכשיר הזה לא יודע להעביר תמונות MMS מהמכשיר הזה אל מכשיר אחר ברשת פרטנר.

עדי בירן: המכשיר לא יודע להתחבר לחדשות הכתובות כשכל מכשיר אחר שעובד אצלנו מתחבר אליהם.

שלום שמחון: בכיס שלוש שנים.

שלום שמחון: אני יכול לקנות ממויש'לה את המכשיר הזה, אני לא בכיס שלך שלוש שנים.

עדי בירן: חודשים ולא שלוש שנים.

עדי בירן: שלם את מחירו של המכשיר ותלך.

שלום שמחון: ממך.

עדי בירן: קשירה שאמרת קודם לשלושה חודשים או לשלוש שנים, הם קושרות אותך.

עדי בירן: זאת הנורמה.

עדי בירן: אדוני, אני מצהיר, אין שום חובה להתקשר אלינו לשלוש שנים.

עדי בירן: והאמן לי, תרשה לי להגיע לעניין הזה.

עדי בירן: כי העניין הזה בסופו של דבר יפגע בציבור.

עדי בירן: אנחנו תומכים בייבוא חופשי.

עדי בירן: הביאו את המכשירים הנפלאים האלה או מכשירים נפלאים אחרים, כתוב על העטיפה media massaging multi, כתוב כל מיני דברים נפלאים, האדם שקנה ינסה להפעיל את זה עם רשת אורנג' או עם רשת אחרת, והתכונה הזאת לא תעבוד.

עדי בירן: מה הוא יעשה - הוא שילם במיטב כספו.

עדי בירן: אני צריך לצפות ושוב אני לא מתכוון חלילה לפגוע בנוקיה או במוטורולה או במישהו אחר, שהיבואן והמוכר יסביר לצרכן איזה תכונות לא עובדות במכשיר וזה יכול להיות שונה בין רשת סלקום לבין רשת פרטנר.

עדי בירן: הייתי באירופה יחד עם משלחת של אנשי עסקים שנסעה לסקנדינביה לעזור לבעיות שבין סקנדינביה לישראל.

עדי בירן: משה קודם סיפר לך על התהליך הוולונטרי באירופה.

עדי בירן: שאלתי אותם האם אתם מאפשרים בתהליך הוולונטרי הזה, שהוא דרך אגב, לא תהליך פשוט בכלל, תהליך מאוד מורכב, יש לו בו בין 1000 ל1500- בדיקות.

עדי בירן: אבל סומכים האירופאים על היצרנים האירופאים.

עדי בירן: אתה רמזת קודם נכון.

עדי בירן: יש כאן פרוטקציוניזם אבל מסוג אחר, כי הבדיקות הן רציניות.

עדי בירן: הם סומכים על היצרנים שהם יעשו את הבדיקות האלה במעבדות היצרן.

עדי בירן: שאלתי את האיש הנכבד מחברה X האם אתם סומכים על מכשירים מארץ מסוימת מהמזרח הרחוק, הוא אמר, אנחנו עוד לא בדקנו את המפעלים באותה ארץ.

עדי בירן: מדובר על ארץ גדולה.

עדי בירן: אמרתי לו, אבל בכל זאת אפשר למצוא באירופה ציוד מאותה ארץ.

עדי בירן: הוא אמר לי לא, אין להם עדיין אינטרס לייבא מאותה ארץ לאירופה.

עדי בירן: במילים אחרות, אנחנו האירופאים נסגור את עצמנו עם מערכת של בדיקות.

עדי בירן: אל-פסל, החברה הישראלית שהוזכרה קודם, אפשר להזמין אותה לכאן, בילתה תהליך של חודשים ארוכים שעלה לה מעל 100 אלף דולר כדי לעבור את תהליכי הבדיקות האלה.

שרון פליישר: נשאלנו לגבי הסוללות בלבד.

שרון פליישר: בעניין הסוללות חברת פלאפון חושבת שהיה נכון שיהיה תקן ישראלי, שיקבע סטנדרטים בסוללות.

שרון פליישר: בגלל שאין תקן כזה - הסוללות שאנחנו מביאים בעצמנו, אנחנו בודקים אותם ע"י מעבדה חיצונית, ע"מ לראות שבאמת הם עומדות בכל הסטנדרטים.

דוד טל: עבודה בדבר בנושא והם היו בקשר עם פלאפון.

דוד טל: ז"א אני ציטטתי רק מה שנמסר לי ע"י מכון מחקר ומידע.

שרון פליישר: ואנחנו מביאים אותם, אנחנו עושים את הבדיקות ע"מ לוודא שבאמת הם עומדים בכל הסטנדרטים.

רוני שטיינר: שבעצם הבטיחות, שחלילה לא יקרה משהו.

רוני שטיינר: אנחנו בעצם בדקנו מה עושים במעבדות, מה עושים בחו"ל ואימצנו סט בדיקות שבעצם אנחנו מנסים, אפילו ליצור פיצוץ בסוללה ולראות את כל הנזקים שאנחנו גורמים לסוללה בכיס, במים, שחלילה לא יקרה משהו.

רוני שטיינר: לגופו של עניין, לגבי אותה סוללה, בעצם אותו מקרה שקרה עם הסוללה, בעצם עדכנו אותנו על הסוללה שהתפוצצה בירושלים.

רוני שטיינר: אז הלכנו לראות מה זה ובעצם ראינו שזו סוללה שהיא נושאת מדבקה של חברת סמסונג עליה שבעצם לא יובאה דרך פלאפון.

רוני שטיינר: היה שם אחריות של חברת אחרת.

רוני שטיינר: בכל מקרה עירבנו את היבואן, חברת סאני-אלקטרוניקה, שגם בעצם הם הביאו גם את אנשי סמסונג, בעצם בהסתכלות משותפת נראה שהסוללה שהובאה, מישהו זייף סוללה של סאני.

רוני שטיינר: איש מקצוע יכול להסתכל בפנים ולהבין שזה לא אותה סוללה.

רוני שטיינר: עכשיו זה נכנס לנושא אחר שלא קשור ולא עם תקן, בעצם איך מונעים אפילו אם יש תקן, שמישהו לא יזייף כאלה דברים.

רוני שטיינר: יש לזה גורמים מצוינים.

רוני שטיינר: סוללה כזו נמכרת כנראה בדולר-שניים, שמישהו נראה שאפילו מרכיב באיזה חצר אחורית, במקום להביא בעצם סוללה שאפילו אם אנחנו מביאים סוג מקביל.

מישאל וקנין: היום לפני תשע שנים, התפוצץ טלפון סלולארי בעזה על האוזן של יחיא עייש.

מישאל וקנין: אני רק חוזר לחזק את הדברים, לפחות חלק מהדברים שעדי אמר, אבל עוד לפני כן.

מישאל וקנין: צריך להבין שהסיפור הזה של ייבוא מכשירים מכל מקום בעולם, בעצם מתפתח מאוד בשנים האחרונות.

מישאל וקנין: בין היתר בגלל ששתי הרשתות הסלולאריות העיקריות, סלקום ופרטנר, עובדות בשיטת ה-GSM שבה אתה יכול לקנות מכשיר בכל מקום וכל מה שאתה צריך, זה בסה"כ להחליף את ה-sim card שלך.

מישאל וקנין: וגם אם אתה קונה את המכשיר בצרפת או באיטליה או בפולין, אתה יכול לבוא אתו לארץ.

מישאל וקנין: ואנחנו יודעים שיש היום, אתם רואים יש המון אנשי עסקים שנוסעים לכל מקום בעולם והם רק רואים שהמכשיר הכי חדש רק יצא, הם קנו את זה בדיוטי-פרי של ציריך או בניו-יורק איפה שהוא.

מישאל וקנין: ומיד מביאים את זה לארץ ומבסוטים ומראים את זה לכל העולם.

מישאל וקנין: ההבדל הוא שהנוהל הזה שמשרד התקשורת שמתכנן לעשות או שוקל לעשות, עלול להפוך את אותו טפטוף לשיטפון.

מישאל וקנין: ובמקום שיביאו לפה מכשירים שהם טובים, גם יש פה מכשירים שהם בעייתיים.

מישאל וקנין: הוא רעיון נכון כלכלית.

מישאל וקנין: הוא גם, כמו שעדי אמר, טוב לחברות.

מישאל וקנין: כי אנחנו היום על כל לקוח שקונה מאיתנו מכשיר, אנחנו מפסידים כסף.

מישאל וקנין: גם ישפר את מצבנו בסופו של דבר מול היבואנים הקיימים, שאנחנו קונים.

מישאל וקנין: וצריך להגיד משהו על היבואנים הקיימים של סלקום ופרטנר וגם פלאפון עומדים מולם.

מישאל וקנין: אין ספק שמדובר בחברות שמייבאות את המוצרים הכי טובים שיש בעולם.

מישאל וקנין: נוקיה, סמסונג, יתר המכשירים שהחברות מוכרות פה, הם מכשירים מהליגה הלאומית העליונה.

מישאל וקנין: אין שאלה בכלל.

מישאל וקנין: צריך להבין שלהבדיל מהרציונל שפעל נכון כשמשרד האוצר ב93- החליט לפתוח את המשק לחשיפה לטקסטיל שאמר, במקום שתקנה חולצה ב50- ש"ח, לך לשוק, תקנה חולצה ב10- ש"ח, אחרי דקה היא תיקרע לך.

שלום שמחון: איזה מכשירים אתם ממליצים?

מישאל וקנין: אתם יכולים להיכנס לאתר שנקרא ol shall, זה אתר מכירות פומביות מאוד מוכר.

מישאל וקנין: יש בו נכון לעכשיו, עוד לפני שנוהל האישור שונה, נוהל ייבוא ציוד קצה שונה, יש בו למכירה 14 מכשירים סלולואר שאין להם אישור סוג בישראל.

מישאל וקנין: אנחנו חושבים שצריך שיהיו שלושה דברים.

מישאל וקנין: חברות הסלולאר הישראליות, גם סלקום גם פרטנר, לפעמים מגלות תקלות שמכשירים גורמים לרשת, אני לא מדבר רק על התקלה שהיתה בשנת 95.

מישאל וקנין: בצרכנים.

מישאל וקנין: כמו שאמרת, בשוק מחנה יהודה אפשר לקנות מכשיר.

מישאל וקנין: אני מחזיק פה ביד מכשיר של חברה שנקראת copytall זה מכשיר שנמכר בשווקים בישראל, והוא למשל לא יודע לדבר עברית.

מישאל וקנין: הבן-אדם מגיע לחנות רואה מכשיר בחלון הראווה, הוא קונה אותו ב600- ש"ח, הוא אומר, יופי של מכשיר, המכשיר הכי יפה, לא מוכרים לי כזה דבר, לא בסלקום, לא בפרטנר, ולא בפלאפון.

מישאל וקנין: מגיע הביתה פותח אותו ורואה שהמכשיר לא יודע לדבר עברית.

מישאל וקנין: הטקסטים שלו רק בסינית.

אורי אולינק: והוא מוכר את זה.

מישאל וקנין: אומרים שמגיעים מכשירים מאירופה, אירופה זה לא רק צרפת ואיטליה שהן מדינות מתקדמות.

מישאל וקנין: אירופה זה גם פולין וגם מדינות אחרות שהן מדינות שהן חצי עולם שלישי.

שלום שמחון: רוצה להתחבר אלי, אני בא אליך.

מישאל וקנין: אישור מאף אחד.

מישאל וקנין: עכשיו, אותו טפטוף יהפוך לשיטפון.

מישאל וקנין: כי בסופו של דבר, כל מה שאתה צריך, אתה לא הולך לסלקום ואתה לא הולך לפרטנר, אתה לוקח מפה מוציא את הסוללה, מוציא את ה-sim card, את אותו צ'יפ קטן שיש פה, ומעביר אותו מכאן לשם.

מישאל וקנין: העניין, כי הוא יודע לכתוב עברית, הוא צריך בסופו של דבר שגם המסך, ידע לקרוא את העברית הזאת.

מישאל וקנין: והעברית שמופיעה על ה-sim' למשל רשימת טלפונים, הוא יכניס אותה לתוך המכשיר, ויוצא לו gibberish.

מישאל וקנין: חה"כ שמחון ישלח SMS לבן שלו או הבן שלו ישלח לו SMS , הוא לא ידע לקרוא אותו.

מישאל וקנין: ולכן הדבר הזה הוא קריטי וצריך להבין את זה.

נתן ניסני: מזויפת שכפי הנראה מיוצרת במפעל זיופים בעזה.

נתן ניסני: יש בעיה שאין תקן.

נתן ניסני: אני לא מבין מה זה תקן לא רשמי.

נתן ניסני: אם אין תקן רשמי - אז אין תקן.

נתן ניסני: אין תקן לסוללות.

נתן ניסני: היבוא של סוללות פרוץ והזיוף שלהם בעזה ודאי ודאי שהוא פרוץ.

נתן ניסני: עם אמצעי האכיפה שלה מסיבות כאלה ואחרות.

נתן ניסני: ולכן אם לא יהיו לנו חוקים שאוכפים אותם, יהיו פה סוללות מתפוצצות.

נתן ניסני: זה מידע שמסרו לנו, אנחנו בודקים אותו.

נתן ניסני: בחבילות של זמן אוויר, זה החוזה לשלוש שנים.

נתן ניסני: העובדה שאנשים לא משתחררים ולא קונים רק את הכרטיס.

נתן ניסני: המכשירים, מה סף הבטיחות של המכשירים, מי נותן שירות למכשירים וגם על זה תהיה מערכת אכיפה, יכול להיות שהמהלך הזה הוא מהלך פנטסטי.

נתן ניסני: הוא יפתח את השוק לתחרות חופשית והוא יאפשר ייבוא של מכשירים טובים ובדוקים ומשרתים כמו שצריך, ויכול להיות שהכלכלה החופשית תעבוד והכל יהיה בסדר.

מל פולישוק-בלוך: שמובא הנה, כמעט כל נושא, אנחנו עוסקים בחאפרים, בפיראטים, אם זה תחנות דלק, אם זה טלפון סלולארי או כל נושא שאנחנו עסקנו בו.

מל פולישוק-בלוך: ומה שנדרש ככל הנראה זה חוק כל החוקים, שחוקים צריכים לאכוף.

מל פולישוק-בלוך: ז"א, הבעיה המרכזית.

מל פולישוק-בלוך: אז בהינתן כל אלה שיש לנו מדינה של חקיקה, אבל חוסר אכיפה.

מל פולישוק-בלוך: וזה עובדה.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו צריכים לתת את הכלים בשביל ששוק חופשי יוכל להתקיים פה במדינה הזאת.

מל פולישוק-בלוך: כי אנחנו כולנו בעד שוק חופשי.

מל פולישוק-בלוך: שוק חופשי לא יכול להתקיים בלי שקיפות, גם בלי מידע.

מל פולישוק-בלוך: השקיפות היא באיזה סטנדרטים מכשירים צריכים לעבוד - אף אחד לא יודע.

מל פולישוק-בלוך: זה גם צריך להיות בשפה מובנת לציבור הרחב ולא רק של המומחים.

מל פולישוק-בלוך: כי אני לא מבינה כלום אם יגידו לי מספרים.

מל פולישוק-בלוך: יותר מזה, אני גם אמרתי בישיבה הקודמת שדיברנו על הקרינה, חברות הסלולאר כבר נותנות עלון עם ידע שאכן המכשיר שלי יש לו קרינה ואין שם שום ידע משווה, שזה מקרין יותר מזה וזה פחות מזה.

מל פולישוק-בלוך: אז מה זה עוזר לי שיש לי מספר.

מל פולישוק-בלוך: מכיוון שאני גם יו"ר ועדת מדע וטכנולוגיה ועסקנו לפחות ב5- ישיבות אולי יותר בנושא קרינה מכל מיני סוגים.

מל פולישוק-בלוך: אני יכולה להגיד שלא כולם אומרים שזה לא משמעותי הקרינה.

מל פולישוק-בלוך: צריכים מידע עובדתי, אני חושבת שמשרד התקשורת, אדוני המנכ"ל, צריך להיות זה שמתריע לציבור עם חברות הסלולאר על כל מיני טלפונים של כל מיני חאפרים שמסתובבים פה וצריכים להבין שלא הכל עובד פה ושאתה עלול לזרוק את כספך לשלים אותו על קרן הצבי.

מל פולישוק-בלוך: זה צריך ליידע את האנשים בצורה ברורה.

מל פולישוק-בלוך: וצריך גם מעבדות שאם אני רוצה לבדוק את מה שקניתי, שיהיה לי מעבדות בלתי תלויות, הן לנושא הקרינה והן לנושא הסוללות.

מל פולישוק-בלוך: וגם זה צריך להיות מוכר וידוע לציבור.

מל פולישוק-בלוך: הייתי לא מזמן בנחל שורק, ואני חושבת שהגיע הזמן ואולי נעשה את זה ביחד שנרצה להפוך את מכון המחקר, למרכז לאומי לבדיקה בנושא של קרינה.

מל פולישוק-בלוך: אנטנות.

מל פולישוק-בלוך: כל נושא הקרינה יהיה מרוכז שם ושנדע שיש גוף לאומי-ממלכתי שהוא נטול פניות, שכל אזרח יכול לבוא ולבדוק שם.

מל פולישוק-בלוך: ואם אנחנו נדע שיש גורם כזה - לפחות נדע שתחום מסוים פתרנו.

שלום שמחון: את העמדה של החברות הסלולאריות.

רני ירום: שיפתחו, זה ישפיע על המחיר.

רני ירום: אני מניח שהתחרות תעשה את מה שהיא עושה בכל השטחים.

רני ירום: יחד עם זאת, אני מצטרף פה למה שנאמר, שזה צריך לבוא באמת עם תמיכה מסודרת של בדיקות, של תקנים שצריכים לקבוע.

רני ירום: לבדוק שאכן עומדים בסף, אתה תהיה מסוגל לתת שירות לציבור, יש לך מעבדות.

רני ירום: שאתה כצרכן תדע שיש מעבדה ויש יכולת לתת שירות ויש תקנים ואני בהחלט חושב שהסוללות צריכות לעבור מהלך של תקנון, כדי שבאמת לא יהיו אירועים מהסוג שקרו.

רני ירום: אבל אני חושב שלאורך הזמן, התחרות תשפיע בצורה חיובית.

אריה שניצר: יתפוצץ לו, אז זה לא כלכלה.

אריה שניצר: הלוא עולה לתחזק את המכשירים האלה, הון תועפות.

אריה שניצר: אנחנו מחזיקים 29 חנויות במדינת ישראל, 19 נותנות שירות, בתור יבואנים.

אריה שניצר: החברות שמוכרות את הקווים ואת זמן האוויר, מחזיקות עשרות מרכזי שירות בארץ.

אריה שניצר: זה עולה כסף.

אריה שניצר: עכשיו, שיבוא מישהו חאפר ויזרוק את המכשיר על השולחן ולא ייאכף עליו שירות שאנחנו נותנים, הוא ימכור אותו יותר בזול.

אריה שניצר: גם אני יכול, תוריד לי את השירות, תוריד לי את האחריות, תוריד לי את צרכי התקינה, אני גם כן מוכר בזול יותר.

צבי אגוזי: תקן ישראלי לסוג הזה.

צבי אגוזי: למה אנשים לא יודעים - כי התקן לא הפך לחוק.

צבי אגוזי: מכריזים עליו כתקן רשמי.

צבי אגוזי: בנושא של איך נאכוף ואיך נדאג שכל הסוללות וכל היבוא יתאים.

צבי אגוזי: כאשר הופכים לתקן רשמי, אפשר להכניס את התקן למה שנקרא לתוך צו ייבוא חופשי.

צבי אגוזי: התקן לתקן רשמי.

צבי אגוזי: אבל במדינת ישראל אכיפה בנושא תקנים היא מבוצעת א: ע"י הכרזת התקן כתקן רשמי, זה מאפשר את תוצרת הארץ ואת הזיופים וכל מה שדיברנו לאכוף שיתאימו לתקן.

צבי אגוזי: מצד שני, מכניסים את התקן הזה מול פרט המכס גם לצד ייבוא חופשי וכך גם דואגים שכל הייבוא ייבדק ויתאים לתקנים.

צבי אגוזי: אז כל מה שצריך לעשות עכשיו זה להכריז על התקן כרשמי.

גרישה: התקנים יש גם אינטרס כספי רציני מאוד שהתקן יהיה רשמי ויהיה צורך לבדוק את כל הסוללות וגם סוללות נטענות.

גרישה: הנושא הוא נושא מורכב ביותר ועל כך נאמר במשרד התקשורת.

גרישה: קודם כל לא ניתן לייבא גם סוללות וגם רכיבים אחרים של הסלולאריים ללא אישור משרד התקשורת.

גרישה: מדוע - בשנת 2001 היה דיון בביהמ"ש העליון, ערעור חברת יורוקום נגד מכס.

גרישה: המכס תבע את יורוקום ב10- מיליון ש"ח על אי תשלום סיווג לא נכון של סוללות בין היתר.

גרישה: כתוצאה מדיון שם התקבלה החלטה, פסק ביהמ"ש העליון לערעורים, שיש לקחת את הסוללות לטלפון סלולארי המשלימות את גב המכשיר להעביר אותה מסיווג של מצברים או סוללות נטענות לסיווג של רכיבים של טלפון סלולארי.

אהרון במוחה: מוזמנת לבוא לבקר אותנו, לא רק את נחל שורק.

רני ירום: הוא יכול להתנות את תנאי ההתאמה לתקן.

רונן רגב: שהתחיל הליך של הכרזת תקן רשמי.

רונן רגב: ואם אכן יש בעיה והתקן יחול באופן חלקי, אז אולי לפני שקובעים את התקן רשמי, ומגלים שהוא חלקי בלבד, שווה לעשות תיקונים בתקן, ולפחות לעשות אותם במקביל כדי שלתקן תהיה משמעות.

רונן רגב: יש פה איזה אחדות דעים, כולם מסכימים שצריך תקן רשמי, אבל איכשהו זה לא קורה.

רונן רגב: לגבי נושא ייבוא המכשירים - קודם כל רק הערה אחת לגבי הנושא של החאפרים, עבריינים וכו'.

רונן רגב: כמו שנאמר כאן ע"י חה"כ פולישוק-בלוך יש הרבה מאוד בעיות עבריינות זיופים וחאפריות בכל מיני תחומים.

רונן רגב: והטיפול בהם צריך להיות טיפול מערכתי כולל לשיפור האכיפה ולא לבוא בכל פעם שרוצים לפתוח שוק לתחרות, ולהגיד, אוי ואבוי יהיו חפארים.

רונן רגב: מהדוגמאות שעולות פה רואים שחפארים קיימים כבר כיום.

שלום שמחון: לצרכן וייתן לו מרחב תמרון גדול יותר.

שלום שמחון: אנחנו צריכים לאזן בין התחרות בשוק לבין הבטיחות.

שלום שמחון: שהבטיחות היא מרכיב מאוד חשוב.

שלום שמחון: השאלה מי בעל הבית של הבטיחות.

שלום שמחון: הבעל בית של הבטיחות של החברות הסלולאריות ושל אחריות המכשיר.

שלום שמחון: שהציבור ידע שלא כל מכשיר שניתן להביא, יכול להתאים לחברה כזאת או אחרת.

שלום שמחון: הם צריכים לאשר את המכשירים האלה ולומר אלו מכשירים שלא עובדים אצלנו.

שלום שמחון: נראים כרגע, בלי לפגוע חלילה בדברים שנאמרו פה ע"י משה גלילי וע"י המנכ"ל, אז אני לא רואה שהעניין הזה בשל.

שלום שמחון: מצד שני, אני רוצה לראות איך משרד התקשורת מתכוון מחר בבוקר להחליט שזה מיושם.

שלום שמחון: מה תהליך העבודה פה?

שלום שמחון: אנחנו לא מצליחים להבין האם זה רק בדיון, בבדיקה או במחשבות.

שלום שמחון: או שמשה גלילי ביום ראשון בבוקר מתכוון להוציא הוראות ביצוע.

שלום שמחון: אם זאת הכוונה שלכם - אני אציע הצעה אחרת.

שלום שמחון: אם אתם עדיין בתהליכי הידברות ותחזרו אלינו לדווח לנו מה קורה - זה סיכום אחר לחלוטין, שתדעו.

רונן רגב: העובדה.

רונן רגב: ומצד שני, בכל תחום וגם בתחום הזה, צריך להיעשות בהסכמה כדי שהתחרות לא תגרום נזקים לצרכן.

רונן רגב: ונאמר פה, ייתכן שצריך לחדד את הנהלים המקדימים גם לבדיקת הבטיחות של כל מכשיר שמאושר וגם לבדיקת ההתאמה של כל מכשיר לרשתות השונות, לפני שהם מאושרים.

רונן רגב: אגב בעניין הזה, עלתה השאלה מי צריך להיות אחראי על הבטיחות - האחריות לבטיחות לדעתנו צריכה להיות של המדינה וזה לא צריך להיות האחריות של חברות הסלולאר, גם אם חברת הסלולאר הן גדולות ומכובדות, עדיין אנחנו לא סומכים עליהן להיות אלה שקובעות מה בטיחותי ומה לא בטיחותי, וצריכה להיות אכיפה.

רונן רגב: והפעם נכנס העניין הרשמיות של התקן, בין היתר לסוללות.

רונן רגב: השאלה של ההתאמה לרשתות, בפירוש צריך שבתוך הנוהל שבו קובעים אילו מכשירים ישווקו בארץ, תיבדק במסגרת הנוהל, גם ההתאמה לכל אחת מהרשתות.

רונן רגב: התאמה בכלל והתאמה לכל אחת מהפונקציות שמציע המכשיר.

רונן רגב: וצריך להסדיר גילוי מאוד הגון לצרכן מה בדיוק הוא קונה.

רונן רגב: ז"א, ברור לחלוטין שכאשר מישהו קונה מכשיר שכל משהו שהוא מדבר וכותב סיני, אז פגם מהותי במוצר.

עדי בירן: ובנפש.

עדי בירן: מזה שלושה חודשים מפני שהוא הולך בגישה שאומרת, אני חייב לפתוח את השוק לתחרות.

אורי אולניק: הפונקציות שהמכשיר הזה כולל, בצורה בולטת לצרכן.

אורי אולניק: על זה כבר ניתנה תשובה בתוך הנוהל.

אורי אולניק: אני אמרתי בדברים שלי קודם, יש לנו דילמה.

אורי אולניק: שאנחנו לא החלטנו לאיזה כיוון אנחנו הולכים.

אורי אולניק: אני רוצה להציע לך אדוני היו"ר, אנחנו נפרסם את טיוטת הנוהל בתוך אתר האינטרנט של משרד התקשורת.

אורי אולניק: ונביא אותה לעיון יו"ר הועדה והחברים האחרים.

אורי אולניק: ואנחנו בהחלט נבוא ונשמח לקבל תגובות, למרות שכבר עשינו סקר על הנוהל הזה פעמיים, עם כל התעשייה.

אורי אולניק: בהחלט אנחנו נשמח לשמוע עוד פעם הערות, בין אם זה מהציבור ובין אם זה מהגורמים האינטרסנטים, היבואנים והחברות בעניין הזה.

אורי אולניק: כולל הערותיו של יו"ר הועדה או חברי-הכנסת.

אורי אולניק: ואם אדוני יזמין אותנו לדיון שוב, ודאי שנגיע.

צדוק דרור: אלינו לשירות.

צדוק דרור: ואני יכול להעיד על עקומת ירידה דרסטית בבטיחות ובאיכות.

צדוק דרור: מביאים סחורה איכותית, אבל השוק פרוץ לכל חנויות המכולת להביא משטחים של סוללות לא בטיחותיות.

צדוק דרור: משטח כזה יכול לבוא למטוס ולהפעיל מטוס.

צדוק דרור: זה יכול לפגוע במחשבים אצל היבואן עצמו וזה יכול גם להתפוצץ שזורקים את הסוללה.

צדוק דרור: מבחינה טכנולוגית, הסוללות הולכות ומשתנות.

צדוק דרור: לדעתי, הנושא הזה של תקינה הוא דבר מאוד מורכב, התחום הזה הוא לא רק מתבטא בסלולאר, הוא מתבטא במצלמות וידיאו, ציודי מדידה, כל העולם הופך ועובר לסוללות נטענות.

צדוק דרור: היום יש שיניים למשרד התקשרות כי בעצם בא המחוקק ואמר, שהסוללה מהווה חלק ממכשיר, היא צריכה לעבור דרך משרד התקשורת.

צדוק דרור: יכל להיות שמכאן משרד התקשורת אומר, אני עושה בדיקה או לא עושה בדיקה, אבל הסוללה עוברת היום דרכו, והוא הראשון ולו הכי קל היום לשים את היד על הדבר.

דוד טל: שלי הוא ממה שעתיד לקרות בנושא של סוללות.

דוד טל: אז מצב הבטיחות כפי שבא לידי ביטוי כרגע ע"י המעבדה הספציפית הזאת, אני לא חושב שצריכה להידלק נורית אזהרה לוועדה הזאת אלא אבוקה.

דוד טל: ולכן אני חושב שצריך לעשות סדר בבלגאן הזה ואנחנו צריכים להקצות את הזמן הדרוש כדי לבחון את הנושא הזה.

דוד טל: מעבר לכך, החבר גרישה, שהכרזה על התקן הרשמי תהיה יותר קצרה מאשר הכרזה על מדינת ישראל.

שלום שמחון: פרטי שאולי הוא אינטרסנטי ואולי לא.

שלום שמחון: שיש ירידה בבטיחות של הבטריות במדינת ישראל בשנים האחרונות באופן דרסטי.

שלום שמחון: בכל הכבוד, אני לא רוצה להעמיד את הדבר הזה.

שלום שמחון: או שהגורמים הממשלתיים מפקחים או שהם לא מפקחים.

שלום שמחון: בסוף הקצה של הישיבה, אומר בעל מעבדה פרטית שיש פה ירידה דרסטית, שהולך להיות עוד יותר מסוכן.

שלום שמחון: עכשיו אנחנו נמצאים שבו במקרה במקרה, שר התמ"ת הוא גם שר התקשורת, אז מה הבעיה לאמץ את התקן.

שלום שמחון: מכון התקנים זה גם כן חלק ממשרד התמ"ת.

מל פולישוק-בלוך: כזמני.

דוד טל: המבצעת מתנהלת.

דוד טל: אני חושב שזו בושה למדינת ישראל.

דוד טל: אדוני היו"ר עצם העבודה שהתקן הזה מונח כבר שלוש שנים במכון התקנים הישראלי והזרוע העיקרית בתמ"ת לא עושה בזה דבר ועוד מחכה לראות היא מכריזה על זה.

דוד טל: אני חושב שזה רשלנות, אני לא רוצה לומר פושעת, אולי במקרה זה פושעת.

דוד טל: יכול להיות שאנחנו דנים פה בדיני נפשות.

דוד טל: מעבר לכך, אני הייתי מעדיף להעביר לנציגי הסלולאר את הסמכות אבל גם את האחריות לגבי כל הנושא, עד כמה שהדבר ניתן ואפשרי.

דוד טל: ולו רק מהסיבה שזו כתובת, נציגים כאלה של חברת סלולאר אין לנו הרבה.

דוד טל: והם גופים גדולים, יש להם אינטרסים והם יעשו הכל כדי להגן על האינטרסים שלהם, לכן הם גם יעשו הכל כדי שסוללה פגומה לא תצא לשוק הישראלי.

שלום שמחון: העובדה שיש ירידה דרסטית בבטיחות של הסוללות הסלולאריות ועל כן אנחנו מבקשים משר התמ"ת באופן דחוף לאמץ את התקן כמה שיותר מהר.

שלום שמחון: הוא אמור להופיע במהלך החודש בועדת הכלכלה ואני אשמח אם באותו יום הוא גם יודיע שהוא מאמץ את התקן ומגביר את הפיקוח על בטיחותם של הסוללות הסלולאריות.

שלום שמחון: העניין השני לעצם הדיון שהתקיים פה בפתיחת העיגון למכשירים סלולאריים, אנחנו נקיים דיון נוסף בעוד חודש וחצי.

שלום שמחון: אנחנו מקבלים את ההודעה של מנכ"ל משרד התקשורת שהנושא ייפתח באינטרנט לבחינה ועיון של הציבור הישראלי בכלל.

שלום שמחון: ולהתדיינות מתמשכת נוספת בין החברות הסלולאריות לבי משרד התקשורת.

שלום שמחון: אנחנו רואים את היכולת לאזן בין טיב השירות שיינתן לצרכן הישראלי לבין הבטיחות כדבר מאוד חשוב.

שלום שמחון: הדבר הנוסף שאנחנו מקבלים כהודעה ממנכ"ל משרד התקשורת שבטרם יוחלט להוציא את התכנית הזאת לפועל, יימסר על העניין דיווח לועדת הכלכלה ויתקיים על העניין הזה דיון נוסף.

שלום שמחון: ובכל מקרה אני חושב שעלו פה הרבה מאוד נושאים שצריכים להישקל בכל הזוויות שלהם.

שלום שמחון: לגבי השיחות הארוטיות, נתייחס בתוך ימים ספורים.