ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 65, 2003-11-04 10:15

אברהם הירשזון: אני מבקש לפתוח את הישיבה.

אברהם הירשזון: אנחנו קיימנו כבר דיון בנושא הזה.

אברהם הירשזון: אני מבין שההצעה שמונחת לפנינו היא הצעה מתוקנת שהתחשבה בדיון.

אהרון אליהו: אנחנו מדברים על תקנות שבאו בהמשך לתיקון 50.

אהרון אליהו: אחד הפרקים בתיקון 50 מתייחס לנושא של חילוף נכסי נדל"ן.

אהרון אליהו: אחד מסוגי הנכסים שניתן היה לחלף בהם היה המבנה העסקי.

אהרון אליהו: צריך להגדיר מהו מבנה עסקי, והתקנות האלה מגדירות מה ייחשב כמבנה עסקי, מפני שכך אפשר גם יהיה להחיל עליו את הוראות החילוף.

אהרון אליהו: כפי שאמרתי, התקנות האלה באות להסדיר את ההגדרה של מה הוא מבנה עסקי שניתן יהיה לחלף בו, ואלה התקנות.

נסים דהן: חברי הכנסת הם לא עורכי-דין.

נסים דהן: אם אתה יכול, תסביר לנו את הדברים בפשטות.

אהרון אליהו: כפי שאמרתי, התקנות האלה באות להסדיר את ההגדרה של מבנה עסקי.

אהרון אליהו: בתיקון 50 נקבעה הוראת חוק חדשה, שקובעת שניתן יהיה להחליף נכס בנכס, תוך מכירת נכס אחד ורכישה בתמורה נכס אחר תוך דחיית המס שחלה על מכירת הנכס הראשון.

אהרון אליהו: זאת המהות של החילוף.

אהרון אליהו: ניתן להחליף סוגי נכסי נכסים מאוד מסוימים, ובהם נכס מסוג שנקרא "מבנה עסקי".

אהרון אליהו: התקנות האלה באות להבהיר מה הוא אותו מבנה עסקי שניתן יהיה להחיל עליו את הוראות החילוף.

נסים דהן: גם במכירה וגם בקנייה?

נסים דהן: במכירה הוא ממילא מבנה עסקי.

אהרון אליהו: בתהליך של חילוף יש לנו פעולה של מכירת נכס אחד ורכישה של הנכס השני.

אהרון אליהו: הוראות החילוף דוחות את מלוא מס השבח החל על מכירת הנכס, וביחס לנכס הנרכש מטילות עליו מס בשיעור של חצי משיעור המס הרגיל.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: בעד – רוב נגד – מיעוט

אברהם הירשזון: התשס"ג-2003, אושרו.

שוש שחם: יש לי הערה.

אברהם הירשזון: אחרי ההצבעה אין הערות, לכן שאלתי לפני כן.

נסים דהן: אני מבקש רביזיה.

אברהם הירשזון: יש רביזיה בעוד שלוש דקות.

נסים דהן: אנחנו לפני ההצבעה, היא יכולה לשאול שאלה?

שוש שחם: בדיון הקודם כשדנו בנוסח, הערנו שהפטור ממס שבח ניתן במקרה הזה למוכר את הנכס העסקי, אם הנכס הזה שימש לייצור הכנסה.

שוש שחם: אתם בזמנו דרשתם שהמוכר יצהיר בדוח על הכנסותיו, ואם היה שוכר שגם הוא יצהיר.

שוש שחם: אמרנו שאי אפשר לחייב את המוכר, שהשוכר יגיש דוח על הכנסות, כי מה קורה אם השוכר לא רוצה להגיד דוח הכנסות?

שוש שחם: אז המוכר לא יקבל פטור?

שוש שחם: קיבלתם את ההערה שלנו, ותיקנתם את הנוסח של סעיף 1 לתקנות.

שוש שחם: אבל לגבי החלק השני סעיף 2, התנאי הוא שנכס חלופי שהמוכר קונה גם כן ישמש כמבנה עסקי, ופה הכנסתם גם את התנאי – בתנאי שהמוכר מצהיר על ההכנסות מהנכס הזה, אבל כאן השארתם את המצב שאם הוא מושכר, השוכר חייב להגיש דוח על ההכנסות.

שוש שחם: אתם שוב כובלים את ידי המשכיר, בעל הנכס וזה לא הוגן.

שוש שחם: קיבלתם את ההערה שלנו לגבי החלק הראשון, אז בבקשה תקבלו אותה גם לגבי החלק השני.

נסים דהן: זאת הערה נכונה.

נסים דהן: מספיק שיכללו את ההכנסה בתצהיר, לא צריך דוח ממש.

שוש שחם: הם כתבו כאן את הנוסח.

שוש שחם: בחלק הזה הם אמרו שהמשכיר יכול להוכיח שהוא השכיר את זה.

נסים דהן: או הצהרה או חוזה.

נסים דהן: אבל למה הוא צריך לתת דוח?

שוש שחם: ואם השוכר לא רוצה לתת דוח?

שוש שחם: טלי ירון, שהנוסח של ההתחלה יהיה גם בחלק השני.

טלי ירון-אלדר: בסדר.

נסים דהן: אני מסיר את הרביזיה.

אברהם הירשזון: מי בעד הרביזיה?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד – אין נגד – רוב הרביזיה לא התקבלה.

אברהם הירשזון: אתם תכינו את הנוסח, והתיקון יוקרא תוך כדי הדיונים.

טלי ירון-אלדר: הנוסח של סעיף 2 יותאם לסעיף 1, לעניין הגשת הדוחות.

טלי ירון-אלדר: ב.

טלי ירון-אלדר: תקנות מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (חילוף זכויות במקרקעין), התשס"ג-2003

אברהם הירשזון: גם זה נידון באותו תאריך.

אברהם הירשזון: שמעתם את ההערות שנשמעו פה, ותיקנתם את הדברים בעקבות ההערות.

אלי אפללו: שאלתי שאלות בדיון הקודם.

טלי ירון-אלדר: התקנות מתייחסות למקרה בו יש חילוף של זכויות, לתנאים ולמגבלות שחלים במקרה של חילוף של זכויות ואיזה תיאום של הוצאות הבנייה צריך, כשאנחנו עושים פה התאמה למדד, כי בחוק המקורי כתוב שהכסף מחילוף המקרקעין צריך לשמש לבנייה של הנכס החדש.

אלי אפללו: עסקת קומבינציה.

טלי ירון-אלדר: זו לא קומבינציה, זה חילוף.

טלי ירון-אלדר: לקחתי ומכרתי נכס אחד, ולקחתי את כל הכסף והשקעתי אותו בנכס אחר.

טלי ירון-אלדר: אני מדברת על כל הכסף.

טלי ירון-אלדר: כולו צריך לשמש לרכישה של נכס אחר, ולא לקחת אותו הביתה.

טלי ירון-אלדר: זה לא כל הכסף, זה 70%, אפשר להוסיף כסף.

טלי ירון-אלדר: במקרה הזה שאני מוכרת נכס אחד ומשתמשת בו לרכישה של נכס אחר, המכירה הראשונה פטורה ממס, כדי שיהיה איזה גלגול של נכס תמורת נכס.

אלי אפללו: מאיזה מס?

אלי אפללו: מס שבח?

טלי ירון-אלדר: אנחנו עוסקים במס שבח.

טלי ירון-אלדר: התנאים האלה של חילוף מותנים בתנאים שייקבעו בתקנות.

טלי ירון-אלדר: איזה תנאים ייקבעו בתקנות?

טלי ירון-אלדר: יש תנאים טכניים, כמו: מודעות, טפסים, צריך לרשום, להודיע על החילוף, ומאחר שיש התניה ש-70% מהכסף צריך לשמש לנכס שנרכש, צריך להגיד – שכן הבנייה אורכת לאורך תקופה ולא ביום אחד – תיקחו גם את כל הוצאות הבנייה, תמדדו את זה ותקבעו איזה ערך ליום אחד.

טלי ירון-אלדר: זה הסעיף השני – הוראת תיאום קובעת את הוצאות הבנייה.

אלי אפללו: על כמה זמן מיום המכירה עד יום הקנייה מדובר?

נסים דהן: 24 חודש, למדנו את זה בתקנה הקודמת.

טלי ירון-אלדר: אם אני מבינה את השאלה שלך, זה לא לתקנות האלה.

טלי ירון-אלדר: יש סיפור אחר של משך הזמן בדירה שנייה, וזה לא שייך לתקנות האלה.

דניאל בנלולו: אז למי זה שייך מה שאת מסבירה כאן?

דניאל בנלולו: תני לי דוגמה.

טלי ירון-אלדר: יש לי מבנה של מוסך על קרקע בדרום תל אביב, ואני רוצה למכור את המוסך הזה ולקחת את הכסף ולבנות לי מוסך חדיש רק באזור התעשייה באור יהודה.

טלי ירון-אלדר: אני מוכרת את הקרקע, ולכן מדובר במס שבח, כי יש לי מבנה עסקי.

טלי ירון-אלדר: מדובר על כך שאני מוכרת אותו וקונה קרקע אחרת.

טלי ירון-אלדר: במכירה אין מס שבח, אם אני אומרת שהשקעתי אותו במשהו אחר.

אהרון אליהו: כפי שאמרה טלי, אפשר למכור את המוסך, לקנות קרקע ולבנות עליה המוסך.

אהרון אליהו: תקנות החילוף מאפשרות גם את בניית המוסך תוך חמש שנים.

אהרון אליהו: בניית המוסך יכולה לארוך חמש שנים.

דניאל בנלולו: אבל בכמה זמן מדובר מהמכירה עד לקנייה?

אהרון אליהו: 12 חודשים.

טלי ירון-אלדר: לבנות חמש שנים, וזה בכלל לא מופיע בתקנות, אלא בחוק.

טלי ירון-אלדר: אלה לא דברים שאפשר לשנות בתקנות.

טלי ירון-אלדר: מה שקבענו בתקנות זה רק את המידוד.

בועז ברזילי: יש כאן טעות דפוס קטנה בסעיף 2(2), שם כתובה המילה "רקע" במקום "קרקע".

בועז ברזילי: הוראת התיאום מדברת על שני שלישים מהתקופה.

בועז ברזילי: העניין הזה לא כלכלי ולא הגיוני.

בועז ברזילי: הוא אפילו נתקף, בנסיבות אחרות, על-ידי בית משפט.

בועז ברזילי: היום יש תוכנות שמחשבות כל הוצאה ואת המידוד העדכני לפי ההוצאה.

בועז ברזילי: כשקובעים נוסחה של שני שלישים, זה יכול לפגוע במישהו ויכול להטיב עם מישהו.

בועז ברזילי: בגלל שזה שני שלישים ולא חצי, כנראה שזה יותר יפגע מאשר יזיק.

טלי ירון-אלדר: קודם כל, דיברנו על זה.

טלי ירון-אלדר: אני לא בטוחה, שזה יותר יפגע מאשר יזיק.

טלי ירון-אלדר: להיפך, במקרה הזה זה דווקא יעזור ולא יעזור.

טלי ירון-אלדר: בשביל דבר כזה שהוא בסך הכל בדיקה של התקיימות תנאי, להתחיל לעשות כל חישוב של הוצאה ולהתחיל לתאם כל קנייה של בלוקים ממועד רכישת הבלוקים או המלט עד התאריך, נראה לי להטיל נטל מיותר ומזיק.

טלי ירון-אלדר: זו בסך הכל התקיימות תנאי.

טלי ירון-אלדר: שני שלישים פה זה לטובה ולא לרעה.

טארק בשיר: מה גם שהחוק עצמו, שקובע ששווי הזכות החלופית זה ערך הקרקע והוצאות הבנייה, בדיוק מתייחס לשני שלישים.

נסים דהן: על זה דיברנו בפעם שעברה.

נסים דהן: הצבעה בעד – כולם נגד – אין נמנע – אין

נסים דהן: התשס"ג-2003 אושרו.

נסים דהן: ג.

נסים דהן: תקנות מס הכנסה (שווי השימוש ברכב) (תיקון), התשס"ג-2003 תקנות מס הכנסה (ניכוי הוצאות רכב) (תיקון), התשס"ג-2003

בועז סופר: בהמשך לישיבה שהתקיימה לפני כחודש וחצי, הצגנו הצעה לשינוי מבני לקבוצות המחיר.

בועז סופר: קבוצות המחיר משמשות בסיס המס לעניין אגרות הרכב ושווי השימוש.

בועז סופר: ביקשנו מפאת ההשפעה הדי המכרעת שיש לשיקולי המס, במקרה הזה לקבוצות הנכים, על הרכישות ועל הריכוזיות בשוק, אנחנו מבקשים להוסיף קבוצת מחיר, או לרווח מעט את הקבוצות כך שהפערים בין קבוצה לקבוצה, בעיקר בשווי השימוש, יהיו קטנים יותר.

בועז סופר: תנאי הכרחי מבחינתנו היה לא לפגוע כהוא זה בכלי הרכב הקיימים, לא מבחינת אגרות ולא מבחינת שווי שימוש.

בועז סופר: אכן הצלחנו לעמוד במשימה הזאת, כלומר אין שום השפעה על רכב קיים, למעט אפשרות נדירה.

בועז סופר: הלכה למעשה, באגרות אין בכלל שום השפעה במאה אחוזים.

בועז סופר: בשווי השימוש תתכן השפעה מזערית, אבל הלכה למעשה אני לא מאמין שמצב כזה קיים.

בועז סופר: אנחנו רוצים להשפיע פחות, וששיקולי המס יהיו פחות משפיעים, ולכן בקשתנו היא לעשות את השינוי מפה ואילך.

בועז סופר: בגלל שאנחנו רוצים לעשות שינויים, רכב קיים לא צריך לסבול מזה.

בועז סופר: האגרות בהקשר הזה חשובות הרבה יותר, כי אלה צרכנים שהם אינם מאוגדים.

בועז סופר: לכן לא עלה בדעתנו לפגוע באגרות, כי לא זאת מטרתנו.

בועז סופר: לכן בסופו של דבר אנחנו מסתכלים על סך כל השינויים.

בועז סופר: אין עלייה בנטל המס.

בועז סופר: אין עלייה באגרות על רכב קיים.

בועז סופר: אין הלכה למעשה עלייה בשווי השימוש על רכב קיים.

נסים דהן: יש רק עלייה במחיר הרכב.

טלי ירון-אלדר: זה בלי קשר, בזה הוא לא אשם.

נסים דהן: הוא כן אשם, היצרנים והיבואנים מעלים את מחיר הרכב בהתאם.

בועז סופר: עשינו שיעורי-בית, וניסינו ללמוד את ההערות שחברי הכנסת העירו.

בועז סופר: אנחנו בהחלט מוכנים להתייחס פרטנית למקרה שדיברת עליו, כלומר לעלייה האפשרית במחירי הרכב.

בועז סופר: יש לנו פתרון נקודתי.

דניאל בנלולו: עשית איזה שהם שינויים?

בועז סופר: ההצעה היא ההצעה המקורית.

בועז סופר: אני מתייחס להערות כאל הערות בונות, ולכן עשיתי שיעורי בית.

בועז סופר: הבנתי שהבעיה העיקרית היתה במחירים.

בועז סופר: אם הייתי פותח ומרווח קבוצות כדי לא ליצור הטבה עודפת, אנחנו בהחלט מוכנים לצמצם, ואני אומר לחברי הוועדה היכן אנחנו מוכנים לצמצם, כי שם הביקורת היא בהחלט חיובית.

בועז סופר: בשיחות שלי גם עם חברי כנסת, גם עם מנהל הוועדה וגם עם יבואני הרכב, אני לא מתיימר להצהיר שמדובר במודל אופטימלי.

בועז סופר: אני לא בהכרח חושב שאם היינו בסיטואציה שיש לנו עכשיו דף חלק והיינו רוצים לקבוע שיטה מסוימת, היינו קובעים את השיטה שמונחת על שולחן הוועדה, אלא משהו מעט שונה.

בועז סופר: אבל אנחנו לא בדף חלק.

בועז סופר: אנחנו צריכים להסתכל על מצבת הרכב הקיימת, על ההשפעות גם קדימה וגם אחורה, ולכן השינוי שאנחנו עושים בהחלט עשוי להשפיע.

בועז סופר: הוא שולי, ולכן ההשפעה על המצב של כלי הרכב הקיימים היא אפסית.

בועז סופר: לכן אנחנו חושבים שיש פה מן ההגינות לומר שאדם שמתעתד לרכוש רכב חדש, לא משנה אם זה אדם פרטי או סקטור עסקי שמשלם שווי שימוש, אם רוצה הוא יבחר רכב כזה ואם הוא לא רוצה הוא לא יבחר רכב כזה, אבל אני לא מרע את מצבו של רכב קיים.

סמדר אלחנני: מי ששמע אותי הרבה פעמים בנושא, אמר שאפשר כבר לעשות ממני קלטת.

סמדר אלחנני: ..

סמדר אלחנני: עניין שווי השימוש ברכב צמוד זה נושא שאני מתמודדת נגדו כבר הרבה שנים מאז ש"המציאו" אותו.

סמדר אלחנני: אני חילקתי לכם חומר, שלא רק אני עבדתי עליו.

סמדר אלחנני: שווי השימוש עצמו איננו מייצג את שווי השימוש האמיתי, שיש למי שמצמידים לו רכב צמוד.

נסים דהן: איך אפשר?

נסים דהן: אמיתי?

סמדר אלחנני: יש לנו הרבה מאוד תחשיבים מה היא עלות אחזקת רכב.

נסים דהן: זה תלוי כמה הוא נוסע, אם המשפחה משתמשת או לא ברכב.

נסים דהן: אפשר לעשות רק הערכות של ממוצעים עם חציון, שבכלל לא נותן קנה-מידה, אבל הוא חציון.

סמדר אלחנני: לכן אתה מחזק את דבריי.

סמדר אלחנני: אני חושבת שנתת אילוסטרציה מאוד טובה למה שאני אומרת.

סמדר אלחנני: אתה מדבר על שימוש פרטי.

סמדר אלחנני: לא צריך לתת תמריץ לשימוש ברכב פרטי.

סמדר אלחנני: אני נגד תמריצים שליליים.

סמדר אלחנני: גם לא צריך לעשות תמריצים שליליים, אבל לא צריך לעשות תמריצים חיוביים.

סמדר אלחנני: זאת דוגמה מאוד טובה לכך שככל שאתה משתמש יותר ברכב, אתה בעצם נהנה יותר ומשלם למעשה פחות מס.

נסים דהן: לכן נותנים רכב, זאת הטבה.

סמדר אלחנני: אני מציעה שהמעביד ייתן לעובד את סכום הכסף הכרוך בכך, אפילו שייתן לו כפול.

סמדר אלחנני: תראו שאז השימוש ברכב יהיה שונה.

סמדר אלחנני: אני מציע שלא יהיה דבר כזה שווי שימוש ברכב צמוד, שלא תהיה הקלה למעביד ושלא תהיה זקיפה לעובד.

סמדר אלחנני: שיעשה המעביד מה שהוא רוצה עם העובד, ושהעובד יעשה מה שהוא רוצה.

סמדר אלחנני: השימוש ברכב לא שייך למס הכנסה.

נסים דהן: בן-שחר - -

סמדר אלחנני: רפורמת בן-שחר לא התמודדה עם זה, זאת כל הבעיה.

סמדר אלחנני: התשובה היא כל-כך פשוטה.

טלי ירון-אלדר: שיתנו כסף - -

סמדר אלחנני: כתבתי לכם על זה הרבה מאוד פעמים, ואני אחזור על זה.

סמדר אלחנני: מס הכנסה לא צריך לשאול את המעביד או את העובד אם יש לו רכב או אין לו רכב, לא לנהל ספר רכב ולא לנהל ספר רישומים במוסך, ולא לרשום מה היה בתחילת השנה ובסופה.

סמדר אלחנני: למישהו שנוסע הרבה אפשר להגיד שמכירים לו ב-24,000 קילומטר לשנה לפי שלושה שקלים לקילומטר, ושייקח 72,000 שקל כהוצאה מוכרת, ושלא יספר איך נסע.

סמדר אלחנני: אם יש 72,000 שקל הוצאה מוכרת, שיעשה עם זה מה שהוא רוצה.

סמדר אלחנני: מה זה משנה למס הכנסה איך אדם נוסע?

סמדר אלחנני: עורך-דין שיושב במשרד שלו וכל הקליינטים באים אליו, קשה להגיד שיש לו הוצאות נסיעה, אבל הוא יכול להגיד שהוא נוסע לפעמים לקליינטים.

סמדר אלחנני: אפשר לומר לו שייקח 500 קילומטר לחודש, שזה 1,500 שקל ושלא יספר איך נסע.

סמדר אלחנני: יכול להיות שצריך אולי לעשות ספר נסיעות.

סמדר אלחנני: למה מס הכנסה מתעסק עם זה?

סמדר אלחנני: עזבו את זה, את הרכבים, את סיווגי נפח מנוע, שייסע בקורקינט, מה אכפת לכם?

סמדר אלחנני: תנו לו רק הוצאה מוכרת כי יש לו הוצאה ביצירת הכנסה.

סמדר אלחנני: זאת ההצעה הגדולה שלי.

סמדר אלחנני: לחלופין, בתקופה זו, אני רואה כמה מקצצים בקיצוץ הנוסף מקצבאות הילדים וכל מיני די חמורים שמתרחשים פה בתוכנית הכלכלית, וכולכם כבר ערים לזה.

סמדר אלחנני: אני חושבת שלא צריך לתת את הצ'ופר הזה ששמו הקטנת שווי השימוש ברכב צמוד.

סמדר אלחנני: כמה רכבים כאלה יש?

סמדר אלחנני: 300,000?

סמדר אלחנני: אם תוסיף רק 1,000 שקל לכל אחד, יש לנו 300,000,000 שקל.

איוב קרא: למה נקבע רק 900 שקל כסכום המקסימלי לשווי רכב?

נסים דהן: זה לא הסכום המקסימלי, אלא המינימלי.

נסים דהן: הרי אתה משלם 2,400 שקל.

איוב קרא: אני מעביר את זכות השאלה והדיבור שלי לחבר הכנסת דהן.

נסים דהן: אני חוזר על הדברים שאמרתי בדיון בתל אביב.

נסים דהן: לדעתי אנחנו מתערבים התערבות גסה במחירים של המכוניות.

נסים דהן: מרגע שאנחנו קובעים מ עד, זה יהיה תמיד המחיר המקסימלי.

נסים דהן: ברגע שאנחנו מכניסים שווי שימוש במחירים של בין 114,000 ל-135,000 שקל, אין יותר מכוניות של 114,000 שקל, כולן יתיישרו ל-135,000 שקל.

נסים דהן: דיברנו על זה בישיבה שהתקיימה בתל אביב.

נסים דהן: חשבנו שהפתרון יהיה לצמצם את המדרגות, כדי שלא תהיה אפשרות לעשות פער רווחים רק בגלל הנטייה לקנות שווי שימוש X.

נסים דהן: מעסיק שירצה לקנות מכוניות מדרגה 2 שהמחירים שלהן הם בין 114,000 ל-135,000 שקל, לא ימצא כאלה מכוניות.

נסים דהן: כנ"ל לגבי שווי שימוש גבוה יותר.

נסים דהן: אני חושב שאנחנו מתערבים פה התערבות גסה.

נסים דהן: היבואנים יעלו את המחירים ויישרו קו עם המחיר הגבוה.

נסים דהן: אנחנו רק גורמים עוול, למי?

נסים דהן: לא לאלה שממילא מקבלים מס תשומות על הקנייה של הרכב, אלא על האזרח הפרטי שאין לו שווי שימוש, שלא יקבל החזר על הקנייה שלו, שלא יקזז מס תשומות ולא מס הכנסה.

נסים דהן: הוא ישלם את המחיר הגבוה, כשאין לו שום החזר.

נסים דהן: על חברת אינטל שקונה 1,000 מכוניות ותשלם במקום 114,000 שקל 135,000 שקל אני לא מרחם, כי היא תקבל קיזוז ממס הכנסה, היא תקבל בחזרה מע"מ ומס תשומות, היא תקבל 2.5% כל שנה על שווי השימוש ועל הבלאי, והיא תקבל את כל ההחזרים בחזרה.

נסים דהן: אבל האזרח המסכן, שפתאום יצטרך לשלם 135,000 שקל במקום 114,000 שקל לא יקבל החזר משום מקום.

נסים דהן: מי גרם לו לזה?

נסים דהן: משרד האוצר שהחליט לעשות עוד מדרגה באמצע.

נסים דהן: זאת ההערה המרכזית שלי.

אהוד רצאבי: באתי באיחור, ולכן לא הספקתי לעבור על החומר.

אהוד רצאבי: יש שני דברים שאני רוצה לבקש לשנות.

אהוד רצאבי: שווי הרכב נקבע לפי סוג הרכב ולפי שוויו, והוא לא מתעדכן בירידת הערך ככל שהוא נמצא על הכביש.

נסים דהן: לנהג זה לא משנה, מה אכפת לו?

אהוד רצאבי: שווי רכב למעשה נועד למסות בטובת הנאה עובד שמקבל רכב צמוד, והשווי הזה נקבע על-ידי ועדה שבזמנו נקבעה, ואמור לכלכל בפנים את סוג הרכב שהוא מקבל ואת טובת ההנאה שהוא מקבל וכן הלאה וכן הלאה.

אהוד רצאבי: זאת אומרת שזאת נגזרת של שווי הרכב שמוצמד אליו, אם זה מרצדס או סוסיתא.

אהוד רצאבי: ככל שהרכב הזה מזדקן, ברור מאליו שגם השווי וטובת ההנאה שהוא מקבל יורדים.

אהוד רצאבי: אין לי כרגע מספרים מול עיניי, אבל לאדם שיש לו רכב צמוד מסוג וולבו או מרצדס, ככל שהרכב הזה מזדקן, הוא עדיין ממשיך להיות בקבוצה 5, והוא עדיין ממשיך לשלם 3,500 שקל בחודש.

אהוד רצאבי: לא ניתן ביטוי לירידת ערך הרכב, ואז יוצא שהוא משלם גם על רכב "טרנטה" מס גבוה יותר, למרות שהוא לא נהנה מהשווי הזה.

אהוד רצאבי: יש דבר נוסף שמציק לי בכל הסיפור.

אהוד רצאבי: לא אחת קורה שטובת ההנאה שעליה משלם העובד מס, במצטבר השנתי גבוהה יותר מאשר ההוצאות בפועל של המעסיק ושל המעביד, לרבות הפחת.

טלי ירון-אלדר: לרבות הפחת במלואו?

טלי ירון-אלדר: ההצעה במלואה?

אהוד רצאבי: בוודאי.

נסים דהן: אמרתם שזה לא יקרה.

טלי ירון-אלדר: זה לא קורה הרבה.

אהוד רצאבי: עד ה-17 בפברואר שנה זאת זה קרה.

אהוד רצאבי: בתכל'ס לאדם שיש רכב מסוג מסוים, סך הכל טובת ההנאה שלו שהוא משלם עליה מס, גבוהה יותר מאשר ההוצאות בפועל.

אהוד רצאבי: יוצא מזה שהעובד משלם מס יותר גבוה, המעביד גם לא יכול לקזז את היתרה מרכבים אחרים, כי כל רכב עומד בפני עצמו, ולכן יש פה מצב שמשולם מס ביתר, מצב שהוא מיותר לחלוטין.

אהוד רצאבי: שני הדברים האלה צריכים תיקון.

שוש שחם: אני מחזקת את ידי חבר הכנסת דהן וגם של חבר הכנסת רצאבי.

טלי ירון-אלדר: אני לא יודעת כמה מכם זוכרים, אבל נושא שווי השימוש התחיל לפי נפח מנוע, לא לפי שווי.

טלי ירון-אלדר: שווי השימוש נקבע לפי רכב גדול ורכב קטן ובדרגות שונות.

טלי ירון-אלדר: המטרה של שווי שימוש היא לקבוע מה שווי ההנאה שכשהמעביד מעמיד לרשותך רכב וכו'.

טלי ירון-אלדר: גם אם נושיב כלכלנים 10 שנים, גם יחד עם סמדר אלחנני, לא נוכל לקבוע יחד מה השווי האמיתי.

טלי ירון-אלדר: אי אפשר לקבוע, אין דבר כזה.

טלי ירון-אלדר: מאחר שאין דבר כזה, אנחנו צריכים לחיות עם משהו שהוא משוער, מוערך, נקבע, בלי קביעה שהיא חד-משמעית, הכל בהערכה.

טלי ירון-אלדר: יש כאלה שנהנים ויש הסובלים, ולכן נמשיך לחיות עם זה, כי אין פתרון אחר.

סמדר אלחנני: מה שאני הצעתי.

טלי ירון-אלדר: גם מה שאת הצעת מחייב קביעה של השווי, כמה שווי טובת ההנאה, כי אתה מקבל טובת הנאה.

טלי ירון-אלדר: התקנות האלה חלות על עצמאים וחלות על שכירים שמקבלים רכב מהמעביד.

אהוד רצאבי: גם על חברי הכנסת.

טלי ירון-אלדר: נכון.

טלי ירון-אלדר: גם אם אני עצמאית, ואני משתמשת ברכב שרשום כרכב של העסק והרכב צמוד אליי, יש שווי שימוש, כי יש איזשהו ערך בזה שאני משתמשת ברכב.

טלי ירון-אלדר: לכן אנחנו צריכים לחיות עם משהו שהוא ממוצע וכללי, ושמתאים באופן כללי לכולם ולאו בהכרח פרטני וטוב לכל אחד.

איוב קרא: הרב ליצמן, למשל, לא נהנה מהרכב של הכנסת.

יצחק הרצוג: אז מה?

יצחק הרצוג: אז הוא לא משלם מס.

טלי ירון-אלדר: זאת דוגמה מצוינת, יש כאלה שכמעט לא נהנים מהרכב, והם ישלמו בדיוק אותו דבר כמו אלה שנהנים וכל הזמן משתמשים ושימוש רב וניכר, וזה חלק מההגיון.

טלי ירון-אלדר: חלק מהמטרה זה גם לא לרדת ליומן הרכב של כל אחד כמה הוא נוסע ואיך הוא נוסע.

טלי ירון-אלדר: לכן אנחנו חיים עם ממוצעים באופן כללי בכל הנושא הזה של שווי שימוש.

טלי ירון-אלדר: לגבי שינוי עדכון קבוצות רכב, לא בהכרח העובדה שהרכב התיישן משנה את טובת ההנאה.

אהוד רצאבי: למה?

אהוד רצאבי: אם שווי הרכב ירד, טובת ההנאה ירדה.

טלי ירון-אלדר: לא בהכרח.

טלי ירון-אלדר: לא רק שלא בהכרח זה משנה, יכול להיות שזה היה מחייב הגדלה של שווי השימוש של רכב חדש, כי לקחנו פה איזשהו ממוצע.

טלי ירון-אלדר: יכול להיות שזה היה מחייב הגדלה של אחד, וזה בעיקר היה מגדיל את הבירוקרטיה, כי מדובר בשינוי כל שנה את הקביעה של שווי השימוש ובשינוי כל שנה של הפחת.

טלי ירון-אלדר: אם הרכב נרכש באמצע השנה, השינוי היה נעשה כעבור שנה.

טלי ירון-אלדר: בקיצור, היינו מנהלים מערכת שלמה של חשבונאות סביב הרכבים, ועוד מעבר למה שיש היום, ובשביל מה?

טלי ירון-אלדר: כדי שהממוצע יישאר אותו דבר ונעלה לאחד ונוריד קצת לשני?

טלי ירון-אלדר: זה לא הגיוני.

טלי ירון-אלדר: יותר מזה, אם כבר, אתה רוצה לעודד נסיעה ברכבים חדשים ולא ישנים.

טלי ירון-אלדר: בראייה יותר מקרו כלכלית, מבחינת זיהום אוויר, מבחינת תחזוקה, מבחינת עלויות, מבחינת בטיחות ומכל הבחינות אתה רוצה לעודד נסיעה ברכבים חדשים.

טלי ירון-אלדר: לכן אין היגיון להתחיל לעשות מערכת בירוקרטית שלמה, שבסך הכל לא נותנת דבר – אולי לחלק היא תיתן, אבל נצטרך לעשות שינוי, כי הממוצע צריך להישאר אותו דבר.

טלי ירון-אלדר: לכן, בעיניי השינוי לא נחוץ ולא דרוש.

נסים דהן: כל עוד יש סבסוד צולב, אבל זה מתבקש.

טלי ירון-אלדר: זה חלק מהמערכת, שיש סוג של סבסוד – אפילו קשה לי להגיד סבסוד צולב.

נסים דהן: אבל הסבסוד הצולב זה בתוך המערכת, זה באותה קבוצה.

נסים דהן: לא ענית עוד לשאלה שלי.

טלי ירון-אלדר: כמו שאתה אומר שזה דוחף את המחירים למעלה, אני יכולה בקלות להסביר לך למה זה דוחף את המחירים למטה.

נסים דהן: למה שנעסוק בתיאוריות?

נסים דהן: הניסיון מוכיח שזה דחף את המחירים למעלה.

נסים דהן: בפעם הקודמת שעשינו את השינוי כל המחירים של המכוניות הממוצעות קפצו למקסימום.

טלי ירון-אלדר: אם אתה רוצה להיכנס לקבוצת המחיר הנמוכה, בדיוק כמו שאתה אומר שהמחיר יעלה, זה יוריד את אלה קצת יותר לרמת המחיר הנמוך.

טלי ירון-אלדר: הטענה הזאת היא נכונה לשני הכיוונים.

טלי ירון-אלדר: זה בטח שיקול, אבל כל קריטריון שניקח יהיה בסופו של דבר איזשהו שיקול כלכלי בצדו.

טלי ירון-אלדר: אם נכניס מחר חזרה את עניין נפח מנוע, יהיה שיקול כלכלי סביב נפח המנוע.

טלי ירון-אלדר: לכן אנחנו צריכים לקבוע איזשהו קריטריון, ואנחנו לא יכולים להתחמק מזה.

טלי ירון-אלדר: אני חושבת שהטענה של חבר הכנסת דהן שיעלו המחירים זהה לטענה שירדו המחירים.

טלי ירון-אלדר: דובר על כך ששווי השימוש עולה על ההוצאה בפועל ולא מתירים את שווי השימוש, אלא מתירים רק את ההוצאה בפועל, כולל פחת.

אהוד רצאבי: בוודאי.

טלי ירון-אלדר: בבדיקה שעשינו יש מקרים כאלה, לא רבים בסך הכל.

טלי ירון-אלדר: אני בהחלט מוכנה לשקול לתקן את התקנה בקטע הזה.

אהוד רצאבי: באיזו דרך?

אהוד רצאבי: יש שתי אפשרויות.

אהוד רצאבי: אחת – להקטין את הטיוב במס של העובד.

טלי ירון-אלדר: לא, ההוצאה תהיה בגובה שווי השימוש.

אהוד רצאבי: אז מי שייהנה זה שוב המעסיק, ואני רוצה להגן על העובד, שמשלם מס מיותר.

טלי ירון-אלדר: הוא לא משלם מס מיותר, מאחר שהמס שהוא משלם לא קשור רק להוצאות.

טלי ירון-אלדר: המס שהוא משלם קשור לזה שיש לו איזושהי טובת הנאה.

טלי ירון-אלדר: במקום שייתנו לו כסף והוא יקנה רכב בחנות, אמרו לו שייקח את הרכב.

טלי ירון-אלדר: לכן הכסף שהוא משלם הוא על שווי טובת ההנאה שלו.

טלי ירון-אלדר: המגבלה של ההוצאה היתה קשורה להוצאה שהמעביד מוציא בקשר לרכב הזה, ובאמת יש מגבלה שזה לא יותר מההוצאה בפועל.

טלי ירון-אלדר: מאחר שבשווי השימוש אנחנו מחייבים את העובד במס על שווי השימוש, אנחנו נאפשר במקרים האלה את ההוצאה בגובה שווי השימוש ולא תהיה המגבלה של ההוצאה בפועל.

אהוד רצאבי: הקבוצות נקבעות על-ידי משרד הרישוי.

אהוד רצאבי: כאשר רכב מזדקן, האם הדירוג שלו יורד?

אהוד רצאבי: אדם קנה מרצדס 6, ישלם 3,800 שקל בחודש.

אהוד רצאבי: זה השווי לרכב שנת 2003, אבל מה קורה אם הרכב הוא משנת 1996?

אהוד רצאבי: הוא ממשיך לשלם את זה לפי 3,800 שקל, וזה אבסורד שהוא ישלם אותו מחיר.

טלי ירון-אלדר: קודם התלוננת לגבי אופנוע, והוא היה בהצעה.

יצחק הרצוג: התנגדנו לאופנוע.

יצחק הרצוג: זה לא היה מתאים, ולכן הוצאנו את זה.

טלי ירון-אלדר: חבר הכנסת רצאבי, הרי השיטה של שווי שימוש היא שיטה של ממוצעים.

טלי ירון-אלדר: שווי שימוש מבטא מה טובת ההנאה שלי.

טלי ירון-אלדר: מה טובת ההנאה שלי בגדול אף אחד לא יכול לקבוע.

טלי ירון-אלדר: גם יש פערים, כי אחד נוסע 10קילומטר והשני נוסע 50,000 קילומטר.

טלי ירון-אלדר: נלקח פה הממוצע של הכל.

טלי ירון-אלדר: בסך הכל לקחו פה איזשהו קריטריון, שיכול להיות קריטריון אחד במגוון קריטריונים.

טלי ירון-אלדר: הקריטריון אומר שווי הרכב במועד הרכישה.

טלי ירון-אלדר: יכולים להיות מיליון קריטריונים אחרים שמבטאים טובת הנאה, אבל ככל שנסבך יותר, ניצור מערכת יותר מורכבת ומסובכת.

יצחק הרצוג: למה?

יצחק הרצוג: אין הרבה איך לשחק עם זה.

טלי ירון-אלדר: מאחר שזה ממוצע, כמו שנלך לפי מספר קילומטרים שאדם נסע, זה רק יותר מסובך.

טלי ירון-אלדר: אני רוצה מערכת פשוטה ככל האפשר.

טלי ירון-אלדר: מאחר שזה ממוצע ומאחר שאני רוצה מערכת פשוטה, נניח שהייתי הולכת עם הטענה שלך, אז הייתי צריכה לקבוע בכל שנה שינוי של שווי השימוש לפי ערך נניח, ואז הייתי יוצרת מערכת הרבה יותר מורכבת והייתי צריכה עכשיו להעלות את שווי השימוש במועד הרכישה הרבה יותר.

אהוד רצאבי: את אומרת ש-3,800 לחודש זה שווי נמוך יחסית למרצדס שנת 2004?

טלי ירון-אלדר: מה זה נמוך?

טלי ירון-אלדר: אם הייתי צריכה לעשות את מה שאתה מציע, הייתי צריכה להגיד שמי שיש לו מרצדס בשנה הראשונה ישלם 8,000 שקל, בשלוש השנים אחרי זה 5,000 שקל ואחר כך זה ירד הדרגתית, אבל לא היינו יוצאים עם תוצאה יותר טובה לאזרחים, כי אנחנו מדברים על ממוצע והיינו מסרבלים מאוד את המערכת, אז למה?

טלי ירון-אלדר: אתה נהנה יותר בשנה הראשונה.

נסים דהן: כל זמן שזה כלכלי לחברות הליסינג, המחירים הם ריאליים.

נסים דהן: ברגע שזה יפסיק להיות כלכלי לליסינג, המחירים הם לא ריאליים.

טלי ירון-אלדר: מעבר לזה, צריך לעודד נסיעה ברכבים חדשים.

יעקב ליצמן: אני לא נהנה מזה, אבל אני משלם.

יעקב ליצמן: את צודקת לגבי סוג הרכב, כי אני חושב שאי אפשר להיכנס לכל הפרטים, אבל מצד שני לא יכול להיות שאני נוסע הביתה, וזה יכול להיות תיאורטית 100 קילומטר בחודש, כשמישהו אחר נוסע 50,000 קילומטר, ושנינו אנחנו משלמים אותו דבר.

נסים דהן: בשביל 100 קילומטר, לא כדאי לך לקבל רכב.

יעקב ליצמן: אבל אין לי רשיון.

נסים דהן: אז תוציא רשיון.

נסים דהן: אתה מפסיד המון כסף.

טלי ירון-אלדר: זה פשוט לא ישים.

טלי ירון-אלדר: חיים דוקלר עמד בראש ועדה.

אלי אפללו: מנגד לטענה הזאת יש טענה של אלה שגרים רחוק ונוסעים הרבה.

אברהם הירשזון: אם אתם רוצים להגיע לצדק המוחלט, אני מציע לקיים דיון בנושא הזה, כי זה לא במסגרת הדיון.

אברהם הירשזון: האם יש לכם איזו הצעה מוסכמת?

נסים דהן: אם אפשר, אני רוצה לשאול את יבואני הרכב האם הטבלה שמוצגת לפנינו גורמת לירידת מחירים או לעליית מחירים.

אברהם הירשזון: קודם כל תשמע מה אומרת הטבלה.

טלי ירון-אלדר: יש הצעה לתיקון.

אלי אפללו: אני בפעם הקודמת ראיתי איזשהו פגם ועיוות בהפרשים.

אלי אפללו: אני מדבר דווקא על הקבוצות הגדולות ביותר.

אלי אפללו: בנינו איזו הצעה, שבעיניי היתה מקובלת, שקבוצה מספר 1, שזה 86,000 – תשלם 950 שקל.

בועז סופר: היום זאת הורדה.

אלי אפללו: אני מדבר על הורדות.

נסים דהן: היום זה 1,000 שקל.

אלי אפללו: העובדים הזוטרים שבאמת צריכים את הרכב לצורך העבודה הם הרכבים האלה, ואת אלה לא צריך לקנוס.

אלי אפללו: זה הכוח המייצר את כל הדברים, ולאלה לדעתי צריך להוריד את המחיר ולא לתת קנס.

אלי אפללו: אלה שנמצאים במקום הגבוה ביותר והפחיתו להם כסף, צריך להוסיף להם.

אלי אפללו: אני אקרא לכם את הטבלה, שהיא בעיניי די צודקת והוגנת: קבוצה מספר 1, 86,000 שקל– 950 שקל.

אלי אפללו: קבוצה מספר 2, מ-86,000 עד 114,000 - 1,000 שקל, שזאת גם הפחתה.

טלי ירון-אלדר: לא.

אלי אפללו: התכוונתי שזאת הפחתה לעומת מה שהציעו.

אלי אפללו: נסים דהן:

אלי אפללו: קבוצה 3, מ-114,000 עד 135,000 שקל - 1,300 שקל.

נסים דהן: זה מה שהם גם מציעים.

אלי אפללו: מ-135,000 עד 155,000 – 1,600 שקל.

אלי אפללו: זאת תהיה הפחתה של 100 שקל.

בועז סופר: והפחתה גם במחיר.

אלי אפללו: מ-155,000 עד 201,000 שקל – 2,360 שקל, וזאת העלאה של 100 שקל.

קריאה: 160 שקל.

אלי אפללו: מ-201,000 עד 287,000 שקל - 3,060 שקלים, ומעל 287,000 שקל – 3,960 שקל.

קריאה: 3,930 שקלים, הפרש של 100 שקלים.

נסים דהן: בשורה התחתונה, האוצר יקבל יותר.

טלי ירון-אלדר: אתה נגד האוצר?

נסים דהן: לא, אבל לא צריך לקחת את זה מהאזרחים.

אלי אפללו: קודם כל, ההצעה הזאת שווה, פחות או יותר.

אלי אפללו: גם לרכבים הגדולים תהיה עלייה של 100 שקלים.

אלי אפללו: אלה שמייצרים ומקבלים את הרכב "הכי נמוך", ייהנו קצת יותר.

אלי אפללו: אני חושב שההצעה הזאת לא הרבה יותר טובה למס הכנסה באופן דרסטי, אולי יש פה משהו בשוליים לטובת המדינה, אבל זאת לא היתה הכוונה.

נסים דהן: מדובר ב-50 מיליון שקל.

אלי אפללו: תבדוק את החשבון, זה לא סכום כזה.

אלי אפללו: זאת ההצעה שלי, ואני מקווה שהיא תתקבל על כולם.

בועז סופר: אנחנו מבקשים במסגרת זאת לשנות את מנגנון ההצמדה, ובמקום להצמיד את זה אחת לרבעון, שזה לא סביר כי זה מכניס עלויות ביורוקרטיות, לעבור להצמדה חד-שנתית.

בועז סופר: היום במונחי האינפלציה הנוכחית, זה ללא עלות.

נסים דהן: אני זוכר שבדיון שהתנהל בתל-אביב הוצאנו את האופנועים מן הדיון.

נסים דהן: אמרו שיחזירו את זה חזרה.

בועז סופר: אין דיון על אופנועים.

סמדר אלחנני: בחלק מהמקרים יש העלאה של שווי השימוש, וזה בכיוון הנכון, אבל יש גם הפחתה.

סמדר אלחנני: מי שחושב שזה לא כדאי לו, משתמש ברכב רק לעבודה, ואין לו שווי השימוש הפרטי.

סמדר אלחנני: אם לא כדאי לו, הוא יצהיר שזה לא לשימוש פרטי והוא לא ישלם.

אברהם הירשזון: אני עובר להצבעה.

אברהם הירשזון: מי בעד הצעת הפשרה של חבר הכנסת אפללו?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד – כולם נגד - אין הצעת הפשרה של חבר הכנסת אלי אפללו התקבלה.

אברהם הירשזון: תודה רבה, ההצעה עברה.

אברהם הירשזון: אני מאוד מודה לכם.

אברהם הירשזון: אני מודיע שיש הפסקה עד השעה 11:30.

אברהם הירשזון: בשעה 11:30 נעבור לדון בנושא הבימה.

אברהם הירשזון: בשעה 12:00 נקיים את ההצבעה על ה-2.5 מיליון שקל.

אברהם הירשזון: חידוש הישיבה ד.

אברהם הירשזון: אישור השקעה בבניין הבימה

צביקה חלמיש: שר האוצר החליט להקציב כסף לצורך שיפוץ בניין הבימה.

צביקה חלמיש: מאחר שחברת בניין הבימה היא חברה ממשלתית, נדרש אישור של ועדת הכספים לצורך ההשקעה שם.

צביקה חלמיש: לכן אנחנו מבקשים את אישור הוועדה.

צביקה חלמיש: יש לציין שהבניין הנוכחי הוקם בשנת 1937, ומאז הוא רק עבר איזשהו שיפוץ חלקי.

אברהם הירשזון: אני מבין שיש שם בעיות בטיחותיות קשות.

צביקה חלמיש: במידה שהשיפוץ לא יתחיל, הבניין עצמו לא יוכל להמשיך לשמש כתיאטרון.

נסים דהן: קודם כל אני בעד, אבל אני רוצה להבין אם החברה היא בבעלות המדינה ובבעלות תל-אביב באחוזים שווים, לדעתי גם ההשקעה צריכה להתחלק 50%-50%.

צביקה חלמיש: ההשקעה שלנו היא נמוכה מ-50%.

צביקה חלמיש: עיריית תל אביב משקיעה 11,000,000 שקל, החברה עצמה 8,000,000 שקל, והממשלה רק 6,800,000 שקל.

אלי אפללו: רוצה.

נסים דהן: למה הממשלה כבעלים שיש לה אחוזים שווים כמו לעיריית תל אביב, לא תשקיע שווה בשווה?

צביקה חלמיש: מאחר שבתל-אביב יש תיאטראות נוספים, שבהם מדינת ישראל השקיעה סכומים גבוהים מעיריית תל אביב, העירייה הביעה כאן את נכונותה לתת סכום גבוה יותר.

אברהם הירשזון: אתה מתכוון ל"הבימה" ול"קאמרי".

צביקה חלמיש: ובית לסין.

נסים דהן: האם במסגרת השיפוצים והגישה לנכים יאפשרו גם גישה לכל המוגבלים, לא רק לנכים, כדי שיוכלו ליהנות מהתיאטרון הלאומי של מדינת ישראל?

נסים דהן: יש רשימה ארוכה של מוגבלים ונכים, לצערי הרב, שאין להם גישה למופעי תרבות, בגלל חוסר נגישות.

נסים דהן: יש חוק הנגישות במוסדות ציבור, שעוד לא יושם במלואו.

נסים דהן: האם לפחות הבימה בהשקעה ממשלתית כזאת תהיה החלוצה הראשונה שתתאים את עצמה לכל סוגי המוגבלויות?

צביקה חלמיש: נדרוש שזה יהיה חלק מהשיפוץ.

נסים דהן: אשלח לך את סוגי המוגבלויות.

אלי אפללו: האם נמצאים כאן נציגי הבימה?

צביקה חלמיש: נמצאת פה דירקטורית בחברת בניין הבימה.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, יש לי שאלות עקרוניות לגבי מה שקורה ב"בימה".

אלי אפללו: אנחנו באים לתת תקציב לשיפוץ "הבימה", דבר שאני חושב שהוא חשוב ונחוץ.

אלי אפללו: אבל יש לי שאלות חשובות מאוד לא לגבי המבנה, אלא לגבי הפעילות.

אברהם הירשזון: תהיה לך הזדמנויות כשנקיים דיון על תקציב תרבות.

אלי אפללו: הייתי רוצה להעלות את זה עכשיו לפרוטוקול.

נסים דהן: עוד מעט נדון בתקציב משרד החינוך.

אברהם הירשזון: אתה יכול להעלות את זה לפרוטוקול, אבל אני הייתי מציע לך לשמור את השאלות הנכבדות האלה לדיון שנקיים פה בנושא התרבות.

אלי אפללו: זה תיאטרון לאומי, שהייתי רוצה לראות אותו מופיע בדרום ובצפון.

אלי אפללו: מה עושים בפריפריות?

אלי אפללו: לדעתי, לא רק שלדעתי לא עושים מספיק ואולי כמעט שלא עושים, אלא שכל התרבות מתמקדת בתל-אביב ובמרכז הארץ, כשצריך לזכור שלא כל האנשים יכולים להגיע לשם.

אלי אפללו: אני יודע שמעמידים תנאים להגיע למקומות כמו ירוחם או קריית-שמונה, שההופעות תתקיימנה ערב ערב, בטענה שאחרת אין טעם מבחינה כלכלית להביא ציוד למקומות כאלה.

אלי אפללו: אני לא חושב שזאת התשובה, כי בכל זאת מדובר בתיאטרון לאומי שצריך להגיע לכל מקום.

אלי אפללו: אני לא רוצה לדבר על המשכורות הגבוהות ששם מקבלים.

אלי אפללו: זה דבר שאני אדבר עליו בדיון הבא.

אלי אפללו: להרגשתי – ואני מקווה שאני טועה בכך - התרבות בארץ נותנת לימין תחושה שהוא מוקצה.

אלי אפללו: אני רוצה להגיד לתיאטרון הלאומי ולתרבות, שאני בעד התרבות, אבל בעד התרבות שאנחנו חלק ממנה ולא מוקצים ממנה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת אפללו, אני מאוד מסמפת את הדברים שאמרת, אבל זה לא שייך לדיון היום.

אברהם הירשזון: אני חושב שהעלית כמה נושאים מאוד חשובים לדיון.

אברהם הירשזון: הייתי מציע שתיזום דיון בוועדה, כשנדבר על תקציב התרבות ותרחיב את כל הנושאים שדיברת עליהם, כמו שתיאטראות והתיאטרון הלאומי בפריפריה.

אברהם הירשזון: אין לזה שום קשר לנושא של הבקשה לאישור התקציב למבנה.

אלי אפללו: אני תומך בזה.

אלי אפללו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט ההשקעה בחברת בניין הבימה אושרה.

יעקב ליצמן: הצבעתי נגד, כי לא מאשרים תקציבי בינוי לבתי ספר.

יעקב ליצמן: ה.

יעקב ליצמן: העברות תקציביות

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים להעברות תקציביות.

אברהם הירשזון: בקשה 015 – 31, מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט בקשה 015 – 31 אושרה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 041 – 34.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט בקשה 041 – 34 אושרה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 026 – 54, שירותים ציבוריים לחשמל.

אסף מאיר: מדובר בהעברת עודפים מחויבים גם ברשות הגז הטבעי וגם ברשות לשירותים ציבוריים – חשמל.

אסף מאיר: מדובר בעודפים מחויבים משנה שעברה.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט בקשה 026 – 54 אושרה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 016 – 31.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט בקשה מספר 016 – 31 אושרה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה מספר 054 – 73, מפעלי מים.

קונסטנטין בלוז: מדובר בהעברת 81,000,000 שקל של עודפים מחויבים משנה קודמת.

קונסטנטין בלוז: רוב ההוצאה היא למפעלי קולחין, המענקים שנותנת המדינה להקמת מפעלים להשבת קולחין וגם לרשויות ניטור, לפי התחייבויות קודמות.

קונסטנטין בלוז: מדובר גם בטיוב בארות, בסיום הקמת מערכת מידע ומחשוב בנציבות המים שתקלוט את כל הנתונים, והוצאות תכנון.

יצחק הרצוג: מי ראש מנהלת הביוב?

קונסטנטין בלוז: עדיין לא מונה.

יצחק הרצוג: אדוני היושב ראש, היה חשוב שימונה ראש מנהלת ביוב.

יעקב ליצמן: מה זה ייעול השימוש במים?

קונסטנטין בלוז: ייעול השימוש במים זאת תוכנית משותפת של נציבות המים ומשרד החקלאות לתמיכה בגידול דגים בבריכות מיוחדות שמקטינות מאוד את השימוש במים לצורך הזה.

יעקב ליצמן: זה שייך לאילת?

קונסטנטין בלוז: לא, זה לא שייך לאילת, זה שייך למושבים ולקיבוצים.

אלי אפללו: זה לכל המקומות בארץ?

קונסטנטין בלוז: לא, צריכים להגיש תוכנית עסקית.

אלי אפללו: אני יודע שלמקומות מסוימים נתנו תקציבים, ולמקומות אחרים שגם מגיעים להם תקציבים, לא נתנו.

קונסטנטין בלוז: יש כללים מסוימים שצריך לעמוד בהם.

אלי אפללו: הם עמדו גם בכללים.

קונסטנטין בלוז: קה לי להגיד למה לא נתנו.

אלי אפללו: הנושא הזה לא ברור לי.

קונסטנטין בלוז: יכול להיות שמדובר פה בהעברת תשלומים לאלה שכבר נתנו להם התחייבויות של המדינה.

קונסטנטין בלוז: לגבי התחייבויות נוספות, יש כללים ויש ועדה בנציבות המים במשרד החקלאות שבוחנת את זה.

אלי אפללו: אבל הם מבקשים רטרואקטיבית לאשר לכם.

קונסטנטין בלוז: לא, זה מה שהוגש בשנה שעברה.

קונסטנטין בלוז: היתה התחייבות שנה שעברה.

אלי אפללו: אני לא הייתי מאשר, בלי לדעת מה קורה, כי לחלק אישרו ולחלק לא.

קונסטנטין בלוז: אם אתה רוצה, אני יכול להראות לך רשימה.

קונסטנטין בלוז: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט בקשה מספר 054 – 73 אושרה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים להצבעה על פנייה מספר 508 509, שדנה ב-2,500,000 שקל לקמפיין האוצר.

אברהם-בייגה שוחט: בהנחה שתתקיים הצבעה על ה-2,500,000 שקל, אחרי שנקבל את תשובות משרד האוצר כמובן, אני רוצה לדעת על מגבלות ההוצאה והתכנים על-ידי היועצת המשפטית של הכנסת כפי שנעשה בעבר.

אברהם הירשזון: אם משרד האוצר רוצה, יש לו יועץ משפטי – שייגש ליועץ המשפטי שלו ויקבל ייעוץ.

אברהם הירשזון: אני לא חושב שאנחנו צריכים לעשות את זה פה.

אברהם הירשזון: זה לא לוויכוח.

אברהם-בייגה שוחט: האם אפשר לבקש מכבודו להעלות את זה להצבעה, כדי שהנוהל שהיה כאן בוועדת הכספים יתקיים.

אברהם-בייגה שוחט: אם ההצעה תפול, היא תפול.

אברהם הירשזון: הנוהל היה לגבי נושא מסוים, זה לא היה נוהל מקדמת דנא.

אברהם הירשזון: אני חושב שהנושא הוא שונה לגמרי.

אברהם-בייגה שוחט: אני מבקש שיצביעו על זה.

יצחק הרצוג: הגברת הנכבדה אתמול ציינה ש-90% הולך למודעות ו-10% ליחסי ציבור.

יצחק הרצוג: זה רבע מיליון שקל.

יצחק הרצוג: אנחנו מבקשים לדעת, האם נבחר כבר מישהו למשרד יחסי הציבור.

יצחק הרצוג: לאור ביטול השביתה, אולי אין טעם לכל זה?

יצחק הרצוג: האם נבחר מקורב של ראש הממשלה?

יצחק הרצוג: חבל על הכסף.

יולי מרוז: קודם כל, אני חייבת לתקן אי הבנה מהדיון אתמול.

יולי מרוז: אמרתי ש-90% מתוך הסכום של 2.5 מיליון שקל מיועדים לרכישת מדיה, והכוונה היתה לרכישת מדיה.

יולי מרוז: הנוספים זה כולל את כל העבודה הנוספת שדורשת פעילות הסברה שכזו.

יולי מרוז: לא היתה כוונה לכך שה-10% הנוספים מיועדים ליחסי ציבור.

יולי מרוז: זה מתקשר גם להערה שהעירו אתמול, ולא היתה לי הזדמנות להתייחס אליה, בנוגע למכרז שאכן היה בנושא הזה.

יולי מרוז: מכיוון שנוצר לוח זמנים מאוד צפוף, הגיעו במשרד האוצר למסקנה שצריך לצאת באיזושהי תגובה בלוח זמנים מהיר.

יולי מרוז: לכן לא הצליח המכרז, והלכו בדרך המקובלת הרגילה, פנו ללפ"ם - לשכת הפרסום הממשלתית - וכל ה-2.5 מיליון שקל מועבר היום ללפ"ם, ולפ"ם מבצעת ועורכת את כל הפעילות ההסברתית.

אלי אפללו: זה עונה לשאלה ששאלתי.

אברהם הירשזון: הכל הולך ללפ"ם.

אברהם-בייגה שוחט: אני עדיין עומד על הצעתי.

אברהם הירשזון: הנוהג שהיה, אני חושב שצריך לרענן אותו ולדון בו מחדש.

אברהם הירשזון: אני לא רואה אותו כאורים ותומים.

אברהם הירשזון: אני לא בטוח שהנוהג היה גם נכון בעבר.

אברהם הירשזון: אין לי בעיה לדון על נוהגים כאלה בעתיד.

אברהם הירשזון: אני לא חושב שהפעם אנחנו צריכים להסתמך על נוהגי העבר.

אברהם הירשזון: אם אדוני רוצה להעמיד את זה להצבעה, בבקשה.

יצחק הרצוג: אם זה עובר ללפ"ם, זה היה צריך להיות מפורט בטבלה.

אברהם הירשזון: היא מפרטת מעבר לטבלה, והיא אומרת לך מעבר לטבלה שזה עובר ללפ"ם.

אברהם-בייגה שוחט: אני לא רוצה לחזור על הדיון שקיימנו אתמול, במודעות יש לא רק הסברה שהיא לגיטימית מצד הממשלה, אלא יש בזה מרכיב לא קטן של תעמולה.

אברהם-בייגה שוחט: לפיכך, הכנסת לא יכולה לאשר תעמולה שאיננה מבחינה ההסברה.

חיים אורון: מתברר לך שהיא יכולה.

אברהם-בייגה שוחט: לכן אני מבקש שיצביעו על זה.

אברהם-בייגה שוחט: הרי אנחנו יודעים מה קורה.

אברהם-בייגה שוחט: הדברים האלה נעשים כדי למתן את האפשרות שתופיע על דפי העיתונות מערכת שהיא מערכת שאינה מערכת הסברתית של הממשלה.

אברהם-בייגה שוחט: שר האוצר יכול לעשות את זה בטלוויזיה כמה שהוא רוצה ומתי שהוא רוצה, יש לו מספיק הזדמנויות לעשות את זה.

אברהם-בייגה שוחט: לכן אני מבקש שיצביעו על העניין הזה.

אברהם הירשזון: אתה מדבר על הצבעה פוליטית לחלוטין.

אברהם הירשזון: אני בפירוש מוכן להצביע על זה.

אברהם הירשזון: איך אתה רוצה לנסח את הבקשה שלך להצבעה?

אברהם-בייגה שוחט: תוכן המודעות, לא משנה אם מדובר בלפ"ם או בגוף פרטי, שיוחלט עליו בתקציב הזה, יאושר על-ידי היועצת המשפטית של הכנסת, כפי שהיה בעבר.

אברהם הירשזון: ואני מציע כנגד, שתוכן המודעות האלה יאושר על ידי היועץ המשפטי של משרד אוצר או של הממשלה, לא של הכנסת.

אברהם הירשזון: רבותיי, מי בעד ההצעה של בייגה שוחט?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב הצעתו של חבר הכנסת אברהם שוחט לא אושרה.

אברהם הירשזון: עכשיו אנחנו עוברים לעצם ההצבעה.

אברהם הירשזון: מי בעד אישור התקציב של 2.5 מיליון שקל, כפי שנדרש בפנייה מספר 508 509?

אברהם הירשזון: חבר הכנסת גורלובסקי, אל תצביע.

רוחמה אברהם-בלילא: למה?

חיים אורון: מה למה?

חיים אורון: העיפו אותו.

אברהם הירשזון: הוא ממלא מקום בוועדת הכספים.

אברהם הירשזון: רק ברגע שמישהו חסר, הוא מצביע במקומו.

אברהם הירשזון: הצבעה בעד - 9 נגד – 7 פנייה מספר 508 - 509 אושרה.

אברהם הירשזון: תשעה בעד, שבעה נגד.

אברהם הירשזון: ההצעה עברה, תודה רבה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לבקשה הבאה – 044 – 34.

קונסטנטין בלוז: מדובר בבקשה להעברת העודפים המחויבים של נציבות המים, בסביבות 3.5 מיליון שקל, מתוך זה מיליון שקל להשלמה של העסקת עובדי כוח-אדם וצוותי פיקוח ביו"ש, ייעוץ מקצועי בנושא ביטחון מים וייעוץ מקצועי נוסף, פרסומים של נציבות המים לחיסכון במים ודברים נוספים, ותחזוקת תחנות הידרומטריות.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט בקשה מספר 044 – 34 אושרה.

אברהם הירשזון: תודה רבה, הבקשה אושרה.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת בנלולו, תחליף אותי בבקשה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 422 423.

יולי מרוז: מדובר בהעברה של סכום של מיליון ו-800,000 שקל לתקציב משרד ראש-הממשלה, ליישום החלטת ממשלה מספר 2467, כפי שמפורט כאן, שהיא אותה החלטת ממשלה שמדברת על התוכנית של טיפול נקודתי, ששותפים ליישום התוכנית הזאת מספר משרדי ממשלה, בין היתר גם משרד ראש הממשלה, שהוא לצורך העניין המשרד שמרכז ומנחה את הפעילות במסגרת התוכנית.

יולי מרוז: התקציב השנתי במשך ארבע שנים הוא מיליון ו-800,000 שקל לשנה.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 422 423 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 434.

דניאל בנלולו: אין נציג בנושא משרד התעשייה והמסחר.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 438.

דניאל בנלולו: כפי שאמרנו, אין נציג.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 450, בנושא משרד התשתיות הלאומיות.

אסף מאיר: מדובר בהעברה להסכם שכר עידוד מתקציבי שכר פנויים במשרד.

אסף מאיר: היה גירעון בתקציב שכר עידוד של המשרד.

אסף מאיר: הכיסוי של הגירעון נעשה בפנייה הזאת, לאחר שנחתם הסכם עם המשרד שמקטין את תשלומי שכר העידוד השנתיים בכחצי מיליון שקל לשנה.

אסף מאיר: יש איזושהי רפורמה שנעשתה במשרד התשתיות הלאומיות בנושא שכר העידוד, ועל בסיס זה אנחנו רוצים להעביר את הכסף על מנת להשלים את הגירעון השנה, כדי שבתחילת השנה אפשרי יהיה שכר עידוד, כמו שמחייבים הסכמי השכר.

דניאל בנלולו: לא הבנתי.

אסף מאיר: שכר עידוד בחלק ממשרדי הממשלה, בהתאם להסכמי שכר עם העובדים, משקף את ההתייעלות של העובד ביחס לתקן מסוים של רמת עבודה מסוימת, לפי פרמטרים כאלה ואחרים שנקבעים.

אסף מאיר: במשרד התשתיות הלאומיות קיים מנגנון של שכר עידוד, והעובדים יקבלו שכר עידוד.

אסף מאיר: לטעמנו, המנגנון הזה היה בעייתי בשנים האחרונות, עקב גידול חד בהוצאות שכר העידוד שנבע מכך שהמנגנון היה מיושן ונדרש לרפורמה.

אסף מאיר: כתוצאה מזה גם נוצר גירעון.

אסף מאיר: אנחנו מבקשים בפנייה הנוכחית לכסות את הגירעון אחרי שתתבצע הרפורמה.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – כולם נגד – אין פנייה מספר 450 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 451 452.

דניאל בנלולו: אין נציג לפנייה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 453.

יולי מרוז: מדובר כאן בתוכנית משותפת שמבוצעת בסיכום בין המוסד לביטוח לאומי לבין משרד המשפטים, עקב הצבר של תיקים בבתי דין לעבודה, שנוגעים לסוגיות שונות שקשורות לביטוח לאומי.

יולי מרוז: הסיכום בין שני המשרדים הוא שהביטוח הלאומי יקצה מקומות ייעודיים להנהלת בתי המשפט, שבהם היא תשתמש על מנת לממן שופטים ייעודיים שמטפלים באותם תיקים שנוגעים לסוגיות של הביטוח הלאומי שנמצאים בטיפול של בתי דין לעבודה.

דניאל בנלולו: הלוואי שכך יהיה.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 453 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 458, שנוגעת לתיירות.

דניאל בנלולו: לא הגיע הנציג שמטפל בעניין.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 473 474.

יצחק הרצוג: זה משרד המדע.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 476, הרשות השנייה.

דניאל בנלולו: לא נמצא כאן נציג.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 477.

הרצל: מדובר בהגדלה של תקציב התמיכות, כשהתוספת היא מהכנסה נוספת מתקציב מותנה בהכנסה.

הרצל: כידוע, נעשים עכשיו מכרזים להפעלת תחבורה ציבורית, ומדובר פה במה שהתקבל מחברות שזכו במכרזים להפעלת תחבורה ציבורית.

הרצל: הצבעה בעד – רוב נגד – אין פנייה מספר 477 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 484 בנושא מים.

קונסטנטין בלוז: לפנייה יש שני היבטים: אחד – שינויים פנימיים והתאמות בין כל מיני סעיפים שיש בהם יתרה חיובית ויש להם גירעון ודורשים השלמה.

דניאל בנלולו: השלמה כדי לכסות את הגירעון?

קונסטנטין בלוז: כן, ועוד רישום של הכנסות ממכרזים.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 484 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 485 486.

עמית שפייזמן: מדובר בפנייה בעלת כמה סעיפים.

עמית שפייזמן: הראשון והעיקרי הוא העברה של כ-18 מיליון שקלים.

עמית שפייזמן: כאמור, מדובר בהעברה של 18 מיליון שקלים מהתקציב השוטף של המשרד לביטחון פנים לתקציב הפיתוח של המשרד לביטחון פנים, לצורך ביצוע פרויקטים במחשוב, בבינוי ובתשתיות.

עמית שפייזמן: הסעיף השני זה הגדלת ההוצאה המותנית בהכנסה המיועדת עם מקורות ממכירות קנטינה בשירות בתי הסוהר, בהתאם לצפי מכירות מעודכן.

עמית שפייזמן: סעיף שלישי – הגדלת ההוצאה המותנית בהכנסה וההכנסה המיועדת במשטרה, מהביטוח הלאומי, ושינויים פנימיים שהם שינויים בהרשאה להתחייב.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד - מיעוט פנייה מספר 485 486 התקבלה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 487 488.

גלית שנהר: המטרה העיקרית של הפנייה הזאת היא לתקצב מענקים לרפורמה ברפת במשרד החקלאות.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 487 488 התקבלה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 489 490 491.

גלית שנהר: הפנייה הזאת נועדה לתקצב סיום הקמת מחוז הנגב במשרד החקלאות, בדיקות פל-קל במשרד החקלאות, כי חלק מהמבנים נבנו בשיטה הזאת, וצריך לבצע בהם תיקונים, שיקום מעגן טבריה והקמת בנק גנים ומכון וולקני במשרד החקלאות.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 489 490 491 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 492 493.

קונסטנטין בלוז: מדובר באיגום של 15 מיליון שקל לתוך סעיף 73 לצורך תוכנית אב למשק המים.

קונסטנטין בלוז: במכרז התחרו חמישה זכיינים לשלושה מחוזות, דרום צפון ומרכז, וגם מישהו בנושא ההתפלה.

קונסטנטין בלוז: אחרי זה קיבלו עבודות קונקרטיות בתוכנית לארבע שנים.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 492 493 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 494.

הרצל: מדובר פה בשינוי פנימי בתקציב משרד התחבורה.

הרצל: יש פה שני נושאים שעולים על הפרק.

הרצל: הראשון, הגדלת ההרשאה להתחייב בקשר למיפוי שדות תעופה.

הרצל: המיפוי הזה נדרש, על מנת לאשר אישורים לתוכניות בנייה בסמוך לשדות תעופה.

הרצל: יש פה 151,000 שקל לשיפוץ מבנה של אגף מערכות מידע.

הרצל: בסמוך למבנה שלהם נבנה מפעל למחזור אשפה, ונדרשים שינויים בתוך המבנה על מנת שאפשר לעבוד שם עם מחשוב.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 494 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 495, בנושא חקלאות.

גלית שנהר: הפנייה הזאת, מטרתה לתקצב שני נושאים: האחד – המרת עובדי כוח-אדם למסגרות העסקה ויישום מסקנות צוות א', והשני – טיפול במחלת ספגת המוח, שהיא הפרה המשוגעת.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 495 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 496.

גלית שנהר: זאת פנייה שנועדה לתקצב תשעה מיליון שקל לתמיכות שונות בחקלאות.

יצחק הרצוג: מה זה תמיכות שונות?

גלית שנהר: כ-6.5 מיליון שקל תמיכה בענף הבקר, מיליון ו-700,000 הדברת זבוב הים התיכון.

מיכאל גורלובסקי: זה לקיבוצים.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 496 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 497.

דניאל בנלולו: בנושא תחבורה.

הרצל: לאגף מערכות מידע יש הכנסות ממכירת שירותים לכל מיני גורמים שהם גורמי חוץ, בין היתר כאשר יש דוחות חניה ורוצים לאתר את בעלי הרכב, אז פונים לאגף מערכות מידע.

הרצל: נעשתה בדיקה מתוקנת של ההכנסות שצפויות השנה.

הרצל: מסתבר שיש תוספת הכנסות לעומת המתוקצב של מיליון שקל.

הרצל: אנחנו מבקשים לתקצב את זה, וסעיפי תפעול של אגף מערכות מידע.

משולם נהרי: זאת תקנת השתתפות?

הרצל: כן.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 497 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 498.

יולי מרוז: הפנייה נועדה לעשות שינויים פנימיים של סוף שנה בתקציב משרד האוצר.

יולי מרוז: בנוסף, יש תקצוב של מיליון שקל לתקציב הדיור הממשלתי בהוצאה מותנית בהכנסה.

יולי מרוז: מנהל הדיור הממשלתי ומשרד האוצר נותנים שירותים כלל ממשלתיים בכל הקשור לדיור או למכרזים של דיור עבור משרדי הממשלה, גם עבור גופים כמו ביטוח לאומי וכדומה.

יולי מרוז: לכן, חלק מההכנסות שלו הן בהוצאה מותנית בהכנסה, תמורת השירותים שהוא נותן לאותם גופים.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 498 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 500.

הרצל: מדובר פה בשינויים בתקציב הפיתוח של משרד התחבורה.

הרצל: עיקרם של השינויים נובעים מבדיקה מחודשת של אומדני הביצוע.

הרצל: אנחנו מבקשים להגדיל את ההרשאה להתחייב בסדר גודל של 200 מיליון שקל לפרויקטים שהם פרויקטים חדשים.

הרצל: לפי הנוהל החדש של אגף תקציבים, אנחנו צריכים להתחייב על מלוא העלות של הפרויקט עצמו.

הרצל: פה אנחנו מגדילים את ההרשאה להתחייב, ושהביצוע בפועל או הביצוע של המזומן ייעשה במהלך השנים הבאות.

הרצל: האפשרות הזאת מאפשרת לבנות ברצף את הפרויקטים בתשתית בלי עיכובים.

יצחק הרצוג: מה זה כבישים עוקפים?

ולדימיר סימון: מדובר על השלמת התחייבויות ישנות, סגירת התחייבויות ישנות מול קבלני ביצוע כבישים עוקפים, כאשר מדובר על כל אותם הפרויקטים שכבר הסתיימו.

יצחק הרצוג: ביש"ע?

ולדימיר סימון: ביש"ע, ואנחנו צריכים להשלים התחייבויות מול הקבלנים ולסיים את התשלומים הסופיים, ולמעשה לשחרר את האנשים.

יצחק כהן: כבוד היושב ראש, אני מוחה בתוקף.

יצחק כהן: היה סיכום דיון במשרד התחבורה, כולל תוכניות, וזה אף פעם לא הגיע לפה.

יצחק כהן: כנראה שלא עומדים לבצע את זה לגבי הכביש בטבריה.

יצחק כהן: ישבנו עם נציגי משרד התחבורה, עם ראש עיריית טבריה, עם מהנדס המחוז ועם מנהל המחוז, וזה לא יוצא לפועל.

יצחק כהן: הוציאו סיכומי דיונים והתוכניות לא יצאו לפועל.

יצחק כהן: אני מבקש לעכב את כל נושא הפיתוח, עד שכביש הכהנים בטבריה ייצא כבר לפועל, כי זה פשוט בלתי אפשרי.

יצחק כהן: כבר הוצאו תוכניות, ואתם לא מביאים אותן לידי לביטוי.

יצחק כהן: בסופו של דבר זה לא מגיע לידי ביצוע.

יצחק כהן: אי אפשר לחיות במדינה הזאת כיהודי?

יצחק כהן: אי אפשר לנסוע בטבריה?

יצחק הרצוג: הבעיה העיקרית היא שאם היו מוציאים את העוקפים, הכל בסדר.

יצחק כהן: לא, יש כבר סיכומי דיון בעניין הזה.

הרצל: כבוד חבר הכנסת יצחק כהן, אני לא מרגיש נוח כדי לענות.

הרצל: אני צריך לבדוק את הבעיה הזאת כנושא ענייני.

הרצל: אבל אני לא חושב שצריך לעכב בקשה כזאת.

יצחק כהן: אם אני לא מסוגל לנסוע בטבריה, אחרי כל כך הרבה סיכומי דיונים, הכבישים העוקפים האלה יחכו.

הרצל: בכל זאת הייתי מכבוד חבר הכנסת כהן להקשיב.

הרצל: הבעיה היא בעיה, ואני אעלה אותה עוד פעם בפני מנכ"ל המשרד, וזה מה שאני יכול לעשות.

הרצל: אני בכל זאת לא חושב שצריך לעכב את הבקשה.

הרצל: כפי שאמר עמיתי ממע"צ, מדובר פה על כך שחלק מהעבודות הסתיימות, וצריך לשלם לקבלנים שביצעו אותן.

הרצל: אני לא חושב שזה אתי לקבלנים ומבטא מוסר תשלומים נכון לעכב תשלומים.

הרצל: אנחנו לא יכולים לעשות את זה בלי השינוי שהוא שינוי תקציבי.

הרצל: יש פה פרויקטים חשובים, מעבר לעוקפים.

הרצל: מדובר פה על איילון צפון, שאני חושב שכולם חושבים שהוא פרויקט חשוב באזור עמוס תנועה עם הרבה פקקי תנועה.

הרצל: מדובר פה על חיבור לכביש 45 באזור רמות.

הרצל: אלה פרויקטים חשובים.

הרצל: אני הייתי מבקש מחברי הוועדה להבין שאנחנו מנסים למלא את התפקיד שלנו ולבצע את העבודות בצורה הטובה ביותר.

הרצל: הייי מבקש מחברי הוועדה, שלא לעכב את הפנייה.

דניאל בנלולו: אנחנו לא נעכב תקציבים לאף אחד ולא לקבלנים שמגיע להם כסף, כי זה באמת לא אתי.

דניאל בנלולו: אני מבקש להביא לוועדת הכספים תשובה לחבר הכנסת יצחק כהן בדיון הקרוב.

מיכאל גורלובסקי: אנחנו דורשים את זה, לא מבקשים.

מיכאל גורלובסקי: זאת בושה.

דניאל בנלולו: אני מבקש כרגע לאשר את הבקשה הזאת, ובדיון הקרוב אני מבקש לתת תשובה לחבר הכנסת כהן.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 500 אושרה, תוך דרישה לתת תשובה לחבר הכנסת יצחק כהן בנושא הכביש בטבריה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 503, משרד הפנים.

דניאל בנלולו: לא נמצא כאן נציג.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 504 505, משרד האוצר.

יולי מרוז: מדובר בהעברה של 20 מיליון שקל לתקציב אגף המכס והמע"מ, שמופקדים על כל הנושא של פטור ממסים עקיפים במסגרת הסכמים דיפלומטיים שיש בין ישראל למדינות אחרות.

יולי מרוז: חשוב לציין שפנייה דומה אנחנו העברנו גם בשנה שעברה.

יולי מרוז: גם אז נדרש תגבור מעבר לתקציב שתוקצב במקור של 20 מיליון שקלים.

יולי מרוז: זה נובע מכך שגם בשנה שעברה וגם השנה היו העברות מסיביות של גופים הומניטריים לרשות, שלפי ההסכמים פטורים מתשלום מסים עקיפים וגם הוגשו דרישות נוספות, מעבר למה שהוגש בעבר, על ידי שגרירויות להחזרי מסים.

דניאל בנלולו: תודה.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 505 504 אושרה.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 512, משרד התמ"ת.

דניאל בנלולו: הנציג לא נמצא כאן.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 513.

דניאל בנלולו: הנציג לא נמצא כאן.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 517.

טמיר כהן: לא, זה על הרכבת.

דניאל בנלולו: אנחנו עוברים לפנייה מספר 529.

משה שגיא: הפנייה הזאת היא בעקבות סיכום בין משרד החינוך, היחידה להסכמי שכר באוצר, וארגוני המורים, שמטרתה להקטין את הקיצוץ בשעות ההוראה במשרד החינוך בשנת הלימודים התשס"ד.

משה שגיא: המורים הסכימו על ויתור של 60 מיליון שקל מתוך התקציבים המגיעים להם, כמו תנאי שירות למיניהם, שיפוץ חדרי מורים, השתתפות בדמי חברה באגודות מקצועיות, על מנת להקטין את הקיצוץ.

משה שגיא: הפנייה הזאת באה להגדיל את בסיס השעות, על מנת שנוכל להפחית את הקיצוץ ולהגיע לאיזון בנושא השעות.

דניאל בנלולו: מי בעד?

משה שגיא: מה זה פעולות החינוך העצמאי?

דניאל בנלולו: אם הבנת נכון, יש פה איזשהו קיצוץ מכל מה שמגיע למורים בנושא תנאי שירות ובינוי וכו'.

דניאל בנלולו: העבירו את זה להגדלת שעות לימוד.

דניאל בנלולו: אדוני סגן שר החינוך לשעבר, זה טוב?

משולם נהרי: תעמיד את זה להצבעה.

משה שגיא: משה הסביר לי, ואני כמובן סומך עליו.

משה שגיא: אבל דיברתי עם מנכ"ל החינוך העצמאי עכשיו, שאומר שהוא לא מכיר את הנושא הזה.

משה שגיא: יש בבסיס התקציב 1,700 שעות שלא תוקצבו.

משה שגיא: זה לא מופיע פה.

משה שגיא: אני מבקש לדחות את ההצעה.

דניאל בנלולו: אני אהיה פושע, אם אני אדחה עוד שעת לימוד אחת לתלמיד.

דניאל בנלולו: אני פה מוסיף שעות לימוד.

משה שגיא: לא, אתה מוריד.

דניאל בנלולו: לא, אני מוסיף.

יצחק כהן: זה כולל גידול טבעי.

משה שגיא: זה לא כולל גידול טבעי.

משה שגיא: על גידול טבעי צריך להיות פנייה בשבוע הבא.

משה שגיא: משום מה, האוצר פיצל את זה לשניים.

משה שגיא: אז בואו נביא את הכל יחד.

משה שגיא: יש עוד שינוי של גידול טבעי מעבר לזה.

יצחק כהן: וזה יבוא לידי ביטוי ברשתות?

משה שגיא: גם ברשתות.

משה שגיא: אז תביא את זה ביחד בשבוע הבא.

דניאל בנלולו: מי בעד?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: מי נמנע?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט פנייה מספר 529 אושרה.

משה שגיא: אני מבקש רביזיה.

דניאל בנלולו: יש לך דקה.

משה שגיא: למה?

משה שגיא: אני מבקש להזמין את מנכ"ל החינוך העצמאי ואת מנהל מעיין החינוך התורני.

משה שגיא: אתם עושים טעות.

משה שגיא: למה האוצר פיצל את זה?

משה שגיא: הוא מתעלל בנו?

משולם נהרי: קודם כל, הפנייה הזאת היא מלפני ארבעה חודשים.

משה שגיא: למה פיצלו את זה?

משה שגיא: חסרות 1,700 שעות.

משולם נהרי: הפנייה הזאת של הקיצוץ היא כבר לפני ארבעה חודשים, והגידול הטבעי הוא רק מעכשיו.

משולם נהרי: אני דיברתי עם משרד האוצר בשבוע שעבר.

משולם נהרי: נציגי המשרד אמרו שהם החליטו בפניות של משרד החינוך להפריד בין נושא השעות לבין כל השינויים הפנימיים.

משולם נהרי: בשבוע הבא יביאו את הנושא של הגידול הטבעי.

משולם נהרי: אני במקרה גם יודע זאת.

משה שגיא: גם תקשורתית אנחנו בבעיה, כי בשבוע הבא יביאו לך רק את הנושא של הגידול בלי הקיצוץ, אז שיביאו את שני הנושאים יחד.

משה שגיא: בשבוע הבא זה גידול לכולם.

משה שגיא: למה אנחנו צריכים היום לאשר רק קיצוץ?

משה שגיא: מה אכפת לך שזה יהיה בעוד שבוע?

משולם נהרי: הכסף הזה איננו בחינוך העצמאי.

דניאל בנלולו: אני אישרתי דקה לרביזיה.

דניאל בנלולו: מי בעד הרביזיה?

דניאל בנלולו: מי נגד?

דניאל בנלולו: הצבעה בעד - 2 נגד – 3 הרביזיה של חבר הכנסת גפני נפלה.

דניאל בנלולו: הרביזיה נפלה.

דניאל בנלולו: אני מבטיח לך שבשבוע הבא יעלו את נושא הגידול.

דניאל בנלולו: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.