ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 85, 2003-11-05 09:00

שלום שמחון: חברים בוקר טוב.

שלום שמחון: על סדר יומנו ארבע נושאים חקלאיים והנושא הראשון שבהם הוא כללי המועצה לענף הלול (מכסות לייצור פטמים לשיווק בשנת 2003), התשס"ג-2003.

שלום שמחון: בבקשה להציג את הנושא.

עו"ד מיכל סגן כהן: חוק המועצה לענף הלול מסמיך את שר החקלאות לקבוע בכללים מידי שנה מכסות ארציות להטלה, הדגרה ולפיטום.

עו"ד מיכל סגן כהן: המכסות האלה מחולקות אחר כך למכסות אישיות בידי ועדת מכסות שמוקמת.

עו"ד מיכל סגן כהן: כללי המועצה לענף הלול לייצור פטמים לשיווק בשנת 2003, קובעים את המכסות הארציות ששר החקלאות קבע לשנת 2003.

עו"ד מיכל סגן כהן: זהו ההיבט המשפטי.

שלום שמחון: האם עוד מישהו רוצה להוסיף משהו בעניין?

שלום שמחון: אם לא, ברשותכם יש לי שתי בקשות לפני שאנחנו קוראים את התקנות.

שלום שמחון: זה נושא שעלה הרבה פעמים קודם לכן בוועדת הכלכלה גם על ידי חבר הכנסת וקנין, גם על ידי וגם על ידי אחרים.

שלום שמחון: כפי שאתם רואים התקנות האלה מובאות הנה בסיום השנה, ואנחנו נשמח אם התקנות של שנת 2004 יגיעו בתחילת השנה.

שלום שמחון: מבחינתנו, אנחנו לא נעכב את העניין הזה.

שלום שמחון: הנושא השני שאליו קשור גם חבר הכנסת וקנין ושאותו הזכרתי, הוא העניין של כללים לייצור במשק עצמו.

שלום שמחון: בזמנו, אנחנו העלנו לא אחת את האפשרות הזו ואני רציתי לשמוע מהגורמים במשרד האם הנושא הזה נמצא על סדר היום.

שלום שמחון: אני מדבר גם על הביצים וגם על הפטם.

יצחק בן דוד: לגבי הפטמים אנחנו בהחלט חושבים שמן הראוי אולי באיזשהו דיון שיתנהל לגבי מדיניות התכנון בשנים הקרובות, להגביל את היצור לאותם כאלה שהם בעלי נחלות ושהם מייצרים במשקם, מין רשיון ייצור כזה רק לאלה שאנחנו באמת רוצים שהם ייצרו.

יצחק בן דוד: זו הייתה אחת הסיבות שהביאו אותנו לבחון מחדש את כל נושא התכנון בענף, הזליגה הזו של הייצור ממשקי החקלאים לחוות חקלאיות.

יצחק בן דוד: לגבי שלוחת ההטלה, קודם כל לגבי מה שקורה בחוק הגליל, אנחנו הגשנו המלצה של ועדת שימוע שמונתה על ידי שר החקלאות לנושא אכיפת התנאים שנקבעו בהחלטות הממשלה השונות שהקצו מכסות הטלה לחקלאים באזור מרום הגליל, גם לגור במשקם, בנחלתם, וגם לייצר במשקם.

יצחק בן דוד: שר החקלאות טרם אימץ את ההמלצות, אבל אתמול דיברתי איתו ואני מניח שהוא יעשה את זה בקרוב.

שלום שמחון: אבל נכון לרגע זה, הבעיה היא לא רק בגליל.

שלום שמחון: יש מכסות רבות שמיוצרות באזורים אחרים ברחבי הארץ.

יצחק בן דוד: כן.

יצחק בן דוד: לגבי נושא ההטלה, גם על מנת לנסות להוריד את מחירי רכישת המכסות, אנחנו נקיים דיון, זה נושא שהעלאתי לפני כמה זמן, לגבי האפשרות להגביל את משך זמן השותפויות שקיימות היום של ייצור מכסות במשקים אחרים.

יצחק בן דוד: כתוצאה מכך אולי יגדל היצע המכסות של אותם יצרנים שלא מייצרים כבר הרבה מאוד זמן במשקם, וככלל הם בעלי מכסות אבל הם לא מייצרים.

יצחק בן דוד: מיכסות

יצחק בן דוד: הם מיוצרות על ידי גורמים אחרים.

יצחק בן דוד: אם נצליח למצוא את הדרך להגביל את משך זמן הייצור במשקו של אחר או משך זמן השותפות, ייתכן ויהיה פליטה של מגדלים בעיקר במרכז הארץ, שיאפשר למגדלים באזור מרום הגליל שטרם רכשו את מכסתם עקב החלטות הממשלה, לעשות את זה.

שלום שמחון: תומי, האם יש אפשרות שזה יהיה בכללים האלה?

עו"ד תומס מנור: הכללים האלה ממילא התוקף שלהם הוא רטרוספקטיבי למעשה.

עו"ד תומס מנור: אנחנו לגבי שנת 2004 ממילא נמצאים בדיונים לגבי מה יהיה אופי התכנון, האם לעשות רפורמה בתכנון, רפורמה שאתה בתור שר היית מעורב בה, ובמסגרת הזו בוודאי שתהיינה הגבלות לגבי אזור הייצור.

עו"ד תומס מנור: אני לא בטוח שהם מתכוונים להגביל את זה אך ורק למשך הייצור, אני לא יודע אם זה אפשרי או רלוונטי משום שפטם כגידול, המחזורים שלו מאוד קצרים ואנשים בהחלט מגדלים את זה באופן קצת יותר רחב עם אנשים אחרים, בשותפויות בלולים יעילים יותר.

אתי בנדלר: בניגוד לכללים?

עו"ד תומס מנור: לא, בניגוד לכללים.

עו"ד תומס מנור: היום בכללים אין הגבלה על מקום הגידול, גם בחוק אין הגבלה על מקום הגידול.

עו"ד תומס מנור: החוק היום מאפשר למעשה לגדל במקום אחר, רק על ידי מתן הודעה.

עו"ד תומס מנור: זו הוראת חוק שקיימת כבר עשרים ומשהו שנה.

עו"ד תומס מנור: לגבי הטלה, בוודאי שיש טיוטא של כללים בעניין הזה.

עו"ד תומס מנור: לגבי פטמים, זה צריך להיות חלק מהרפורמה בענף.

עו"ד תומס מנור: אבל, הגבלה לגדל אך ורק במשק ספציפי פטמים, אני חושב שזה קצת קיצוני.

שלום שמחון: לגבי הביצים, אתה אומר שיש כללים כאלה?

עו"ד תומס מנור: לגבי הביצים יש טיוטא של כללים שבזמנו ניסחתי כבר לפני שנתיים ושלוש ושלא עברה לא מנימוקים משפטיים.

שלום שמחון: האם היא מונחת על שולחנו של השר?

שלום שמחון: האם הוא מתכוון לדון בה?

עו"ד תומס מנור: נדמה לי שזה חלק מהדיונים שיש לי עם משרד החקלאות בשבוע הבא, ואנחנו נדון בנושאים הללו.

יצחק וקנין: אני חושב שהדבר הזה הוא דבר מאוד אקוטי, במיוחד בתקופה הזו כשהמכסות נודדות למקומות אחרים ואין על זה בכלל שליטה, לצערנו הרב.

יצחק וקנין: רוב הביצים האלו מגיעות לשוק במה שנקרא שוק שחור ולא בצורה הקבועה דרך המשווקים המורשים.

יצחק וקנין: לכן אני חושב שזה חשוב מאוד, כי ענף ההטלה הוא ממילא מסודר.

יצחק וקנין: ענף ההטלה הוא לא כמו הפטם.

יצחק וקנין: הפטם יותר פרוץ.

יצחק וקנין: אני חושב שבהטלה אפשר לעשות את הסדר הזה במהירות הרבה יותר גדולה.

שלום שמחון: אנחנו נתחיל לקרוא את התקנות.

שלום שמחון: אבל ישנם שני דברים כפי שאני אמרתי אותם בהתחלה.

שלום שמחון: אנחנו נשמח לקבל את הכללים לשנת 2004 כבר בתחילת השנה.

שלום שמחון: אנחנו נשמח עוד יותר אם יצורף אליהם הכללים לגידול במשקו.

שלום שמחון: אני מבקש שתעביר את זה לידיעת השר.

שלום שמחון: ועדת הכלכלה תשמח להיות קואופרטיבית בנושאים האלה.

שלום שמחון: אנחנו מתחילים לקרוא את התקנות ומי שרוצה להעיר הערות תוך כדי קריאתן יכול להעיר.

עו"ד מיכל סגן כהן: ( קוראת את כללי המועצה לענף הלול (מיכסות לייצור פטמים לשיווק בשנת 2003), התשס"ג-2003, סעיף הגדרות.

עו"ד מיכל סגן כהן: )

אבשלום וילן: האם זו לא הגדרה אנכרוניסטית לומר שפטמים זה בגיל שאינו עולה על חמישה חודשים?

אבשלום וילן: מי מגדל פטם עד חמישה חודשים?

אבשלום וילן: זה לא שאני רוצה שישנו, אבל זה אנכרוניסטי לגמרי.

אבשלום וילן: זו הערה מקצועית.

עו"ד מיכל סגן כהן: ( קוראת את סעיף 2 - מכסה ארצית.

עו"ד מיכל סגן כהן: )

שלום שמחון: תומי, למה שלא תעשו את זה עכשיו 330 אלף טון?

שלום שמחון: זה יקל עליכם אחר כך, בהליך הבא שאתם עושים.

עו"ד תומס מנור: אנחנו ניסינו לעשות 330 אלף טון.

עו"ד תומס מנור: אבל, בשביל שיהיה 330 אלף טון צריך לעשות מהפכה אגררית ולחלק את המכסות מחדש.

שלום שמחון: מאחר ואני בטוח שאתם לא מדברים רק עם עצמכם, אני רוצה להקל פה על שר החקלאות.

שלום שמחון: אם יהיה כתוב פה עכשיו 330, הצעד הבא שלו יהיה יותר קל.

שלום שמחון: אם אתם לא מתנגדים לזה אז בואו נכתוב לא 330, 300.

עו"ד תומס מנור: אין לנו פה בכללים קריטריונים איך להקצות את ה-300.

שלום שמחון: אל תקצה אותם, שקודם כל יהיה כתוב 300.

עו"ד מיכל סגן כהן: אז אולי הוא יציע לשר והשר אם הוא יחפוץ בכך יתקן את הכללים.

שלום שמחון: מיכל סגן כהן הציעה פה הצעה יצירתית שבסעיף הזה עד שזה ייערך וייפתר, אם השר יגיד שהוא לא מתנגד לזה שיהיה כתוב פה 300 אלף טון, אנחנו נתקן רק את הדבר הזה.

עו"ד מיכל סגן כהן: לא, לא.

עו"ד מיכל סגן כהן: לא את זה כרגע.

עו"ד מיכל סגן כהן: אנחנו נוציא תיקון לכללים אם השר יחשוב - - -

עו"ד תומס מנור: אדוני היושב ראש, אם אתה תרשום עכשיו 330, אנחנו חייבים להקצות אותם.

עו"ד תומס מנור: אנחנו לא יכולים לרשום מספר שהוא מספר באוויר כי מחר יהיה בג"צ.

שלום שמחון: תומי, אתה לא יכול להקצות אותם כי גמרת לגדל אותם כבר.

שלום שמחון: אנחנו כבר בחודש אוקטובר.

יצחק טובלי: זה לא מדויק.

יצחק טובלי: הרשימות מוכנות ואנחנו מחכים לכללים האלה כדי להקצות אותם ובמיידית, כי אחרת אנחנו נמצא את עצמנו ללא רצף.

יצחק טובלי: אם אנחנו נעכב את ההקצאה של 330, אז אנחנו מאבדים את כל התהליך.

שלום שמחון: אבל מאחר וגידלו כבר את ה-300 אלף האלה - - -

יצחק טובלי: לא גידלו את ה-300.

שלום שמחון: כמה גידלו עד עכשיו?

יצחק טובלי: גידלו 220.

אתי בנלדר: בהרשאתכם?

יצחק טובלי: זה במודל שאנחנו מודעים לו.

יצחק טובלי: עדיין אין הקצאות.

אתי בנלדר: אבל, אתם תהפכו את האנשים רטרואקטיבית לעבריינים אחרת.

עו"ד מיכל סגן כהן: לא, לא.

עו"ד מיכל סגן כהן: זה ברור, משרד המשפטים לא ייתן לנו.

אתי בנדלר: סליחה אדוני, אתה העלאת שאלה שאני לא הייתי ערה לה.

אתי בנדלר: אם גידלו בפועל בהרשאה של משרד החקלאות מכסה, 220 אלף לעומת 180 שנקובים בכללים, אם הוועדה תאשר היום את ה-180, אלה שגידלו מעבר לכך ומעבר למכסות האישיות כי המכסות האישיות בסופו של דבר תהיה הרי הקצאה של 220 לא של 180, יצא שהם עבריינים.

אתי בנדלר: יהיה חוסר התאמה בין האמור בכללים לבין - - -

עו"ד מיכל סגן כהן: ראשית, אנחנו לא יכולים להטיל איסור רטרואקטיבי.

עו"ד מיכל סגן כהן: אני מניחה שהחלוקה תהיה כזו ש- - -

יצחק טובלי: לא זו התשובה, התשובה טמונה בכיוון אחר לגמרי.

יצחק טובלי: ברפורמה בשנת 94 פתחו את הגידול מעל למכסה.

יצחק טובלי: בהתחלה זה היה 10%, אחר כך 20%, אחר כך כמעט ללא הגבלה.

יצחק טובלי: מה שבא אחרי הכללים זה היתר של השרים לגדל מעל למכסה.

יצחק טובלי: לא הבאנו כי אין כללים.

יצחק טובלי: הגידול מעל למכסה הוא חלק מהתוכנית של הרפורמה.

אתי בנדלר: איפה היא מעוגנת?

יצחק טובלי: בחוק.

אתי בנדלר: אז לאיזה צורך מביאים לוועדה בקשה לאשר 180 אלף כאשר ברור מראש שזה לא המכסה?

יצחק טובלי: כדי לשמור שרק בעלי מכסה יגדלו, כי גם אם מגדלים מעל למכסה רק בעלי מכסה רשאים לגדל.

שלום שמחון: זה תוחם את המועדון.

יצחק טובלי: כדי לתחום את המועדון.

אתי בנדלר: זה לא משנה, המועדון תחום בין אם זה 180 ובין אם זה 220.

אבשלום וילן: לגדל מחזור גידול לוקח כחודשיים.

אבשלום וילן: המכסות בזמנו היו בערך לפי ארבעה או ארבעה וחצי מחזורים שנתיים.

אבשלום וילן: השוק גדל ועבדו על בסיס חלוקת המכסות בהתאם לנפח השוק.

אבשלום וילן: הכל חוקי, שינו את הנוסחה.

אבשלום וילן: עכשיו השאלה, אם אתה אומר 220, כמה אתה מעריך יהיה הייצור השנתי?

יצחק טובלי: 300 אלף.

יצחק טובלי: אנחנו עכשיו יושבים על להגדיל, איך מקצים לאור הייצור מחדש את ה-300 אלף.

אבשלום וילן: האם אתם יכולים לתת איזה משפט שפחות או יותר על בסיס הקריטריונים הקיימים יחולקו השאר בהתאם להחלטת שר החקלאות או מה שכתוב בחוק?

אבשלום וילן: השאלה היא, האם זה לא פותר לכם את הבעיה?

יצחק בן דוד: כמו שאמר מר טובלי, בשנים האחרונות במסגרת הכללים האלה של 180 אלף טון היו מתלווים צווים של ייצור מעבר למכסה שלמעשה היו מאפשרים למגדלים לחרוג מהמכסה שלהם ולייצר את ה-300 אלף טון.

יצחק בן דוד: השנה, לצערי גם שנים קודמות, הגענו למצב שאנחנו מאשרים את הכללים לקראת סוף השנה ויש בזה בלשון המעטה משהו לא כל כך תקין.

יצחק בן דוד: אנחנו מקבלים את האתגר שהציב לנו יושב ראש הוועדה, באמת לקראת שנה הבאה ובראשית השנה ללכת ולשנות את הכללים באופן שנתאים את סך הכל המכסה הארצית ונקבע כללים גם לגבי קריטריונים לחלוקת המכסות האלה לגבי יצרנים בפועל, כולל מה שציינו קודם כללים לגבי ייצור במשק או לייצור בתחומי אזור מסוים.

יצחק בן דוד: אני מקווה שקרוב מאוד לתחילת השנה אנחנו נביא סט של כללים מגובשים שיענו על תמונת הייצור במשק הישראלי.

שלום שמחון: אני ניסיתי לעזור.

שלום שמחון: אתם כנראה התרגלתם למצב שאתם באים הנה ויש התנגדות.

שלום שמחון: אין התנגדות.

שלום שמחון: יש פה חיבוק אבל אתם לא רוצים, האם נכריח אתכם?

שלום שמחון: האם יש פה מישהו שיכול לצאת ולבדוק עם השר האם יש לו התנגדות שיהיה כתוב פה 300 אלף טון במקום 180?

יצחק בן דוד: כן.

שלום שמחון: איציק, אם אתה מדבר איתו אז תסביר לו גם את ההיגיון.

שלום שמחון: מאחר ואני כבר מודע להתנגדות הבאה שתהיה לו מצד האוצר, אז יש לו שלב ביניים.

עו"ד מיכל סגן כהן: ( קוראת את סעיף 3 קביעת מכסות אישיות, וסעיף 4 מכסות אישיות.

עו"ד מיכל סגן כהן: ) אם תעלה את המכסה תהיה בעיה כיוון שאין קביעה של עקרונות איך יחלקו את המעל, ואני לא הייתי מציעה לעשות את זה בשלב הזה.

עו"ד מיכל סגן כהן: משרד המשפטים כך או כך מאוד יכעס על התקנות האלה.

עו"ד מיכל סגן כהן: יהיה לי מאוד קשה לשכנע לפרסם את הכללים.

עו"ד מיכל סגן כהן: ( קוראת את סעיף 5 מכסות נוספות (א) (1)(2).)

שלום שמחון: מה זאת אומרת "רשות מקומית שמרבית תושביה אינם יהודיים"?

עו"ד מיכל סגן כהן: זה היה לכפרים של הדרוזים.

עו"ד מיכל סגן כהן: ( קוראת את סעיף 5(ב), את סעיף 6 פנייה לקביעת מכסות אישיות (א) (ב), את סעיף 7 שינויים במכסה האישית, את סעיף 8 גידול פטמים (א)(ב)(ג), ואת סעיף 9 שמירת דינים.

עו"ד מיכל סגן כהן: )

שלום שמחון: האם יש הערות?

אתי בנדלר: ממתי תהיה תחילתם של הכללים?

עו"ד מיכל סגן כהן: אין פה תחילה רטרואקטיבית.

אתי בנדלר: זה חל מ-2003, אבל ודאי שאי אפשר להפוך מישהו לעבריין מתחילת 2003.

אתי בנדלר: למעשה, זה להפוך את הוועדה לחותמת גומי וכל מילה נוספת מיותרת.

שלום שמחון: האם אפשר לסכם ולהצביע?

שלום שמחון: באופן עקרוני אנחנו מעדיפים שהכללים לשנה הבאה יגיעו מוקדם.

שלום שמחון: אני גם אומר שאני אתן לזה קדימות אם אתם תיערכו כך שזה יהיה בתחילת השנה הבאה וניכנס למסלול שזה קורה בתחילת כל שנה.

שלום שמחון: אני מכיר את ההיסטוריה של העבר ואני מניח שאם פעם אחת ניכנס לתוך המסגרת הזו אז הדברים יסתדרו.

שלום שמחון: העניין השני הוא, אני מקווה שהדיונים לגבי קביעת המכסה החדשה הכוללת יסתיימו כמה שיותר מהר.

שלום שמחון: ככל שזה תלוי בי ובוועדת הכלכלה, אנחנו גם ניתן לעניין הזה קדימות.

שלום שמחון: מאחר ואני הבטחתי לשר החקלאות שאני אקדם את כל העניינים שקשורים לענייני חקלאות ואחרים, אז אני לא רוצה להגיד מילים שמעבר לעניין הזה.

שלום שמחון: יש לנו עניין לסיים את הפרשייה הזו של 180 אלף כשהייצור בפועל הוא 330 טון.

שלום שמחון: אני חשבתי שיש לכם פה הזדמנות בלתי חוזרת לתקן את העניין.

שלום שמחון: בואו נאמר שאם עד השעה 11:00 בבוקר תתפסו את שר החקלאות והוא יגיע למסקנה שכך הוא רוצה או שהוא מקבל את הצעתנו בעניין, אז נעשה את זה.

שלום שמחון: אם לא אז אישרנו את זה כמו שזה.

שלום שמחון: חברי הכנסת אבו וילן ויצחק וקנין האם זה מקובל עליכם?

אבשלום וילן,  יצחק וקנין: מקובל.

שלום שמחון: תודה רבה.

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: הודעת מחלות בעלי חיים (הסדרת תנועת בעלי חיים בישראל), התשס"ד-2003

שלום שמחון: הסעיף השני בסדר היום הוא הודעת מחלות בעלי חיים (הסדרת תנועת בעלי חיים בישראל), תיקון התשס"ד-2003.

שלום שמחון: מי מציג את הנושא?

עו"ד מיכל סגן כהן: אני אציג את הנושא.

עו"ד מיכל סגן כהן: תקנות מחלות בעלי חיים והסדרת תנועת בעלי חיים בישראל שהותקנו מכוח פקודת מחלות בעלי חיים, קובעות שאם מנהל השירותים הוטרינריים ראה חשש של התפשטות מחלות במטרה למנוע אותן, הוא יכול לקבוע שהעברת בעל חיים מתחום רשות אחת לתחום רשות אחרת טעונה היתר.

עו"ד מיכל סגן כהן: תחום רשות הוגדר בתקנות והוא מאוד רחב.

עו"ד מיכל סגן כהן: הוא למעשה כולל אפילו מיישוב ליישוב ואף פחות מזה.

עו"ד מיכל סגן כהן: מנהל השירותים הוטרינריים מתוקף הסמכות שניתנה לו הודיע ב-82 את הודעת מחלות בעלי חיים, הסדרת תנועת בעלי חיים בישראל.

עו"ד מיכל סגן כהן: על פי אותה הודעה בעל חיים לעניין התקנה, כלומר מי שחייב בהיתר העברה ממקום למקום, עד היום זה בקר, חזירים, כבשים, עזים ועופות, לרבות גופותיהם ונבלותיהם.

עו"ד מיכל סגן כהן: מנהל השירותים הוטרינריים סבור שכדי למנוע הפצת מחלות גמלים, יש צורך גם לקבוע משטר של היתרים בהעברת גמל ממקום למקום.

אבשלום וילן: כמה גמלים יש בכלל בארץ?

ד"ר זמיר: יש לנו כ-5,000 ומשהו גמלים רשומים שאנחנו יודעים עליהם על פי החיסונים והתוויות אוזן שאנחנו עושים להם.

ד"ר זמיר: כ-1,000 נמצאים בסקטור היהודי ועוד בערך 4,000 בקרב המיעוטים.

ד"ר זמיר: בסקטור היהודי הם משמשמים בדרך כלל לטיולים וגם עבור חלב לגלידה אבל זה מספר קטן מאוד.

שלום שמחון: חלב נאקות מסייע להפחתת הסוכר.

ד"ר זמיר: באזור הערבה מיצרים גלידות מחלב נאקות.

ד"ר זמיר: בדרך כלל סקטור המיעוטים משתמש בחלב של הגמלים וכאן זו הסכנה הגדולה, משום שיש מספר מחלות שאנחנו מכירים אותן ואחת מהן היא מחלת קדחת מלטה שבה נלחמנו מספר שנים כדי לצמצם אותה.

ד"ר זמיר: הבדווים היום עושים שימוש רב בחלב הזה.

ד"ר זמיר: הם נותנים לילדים את החלב הזה לשתייה והם עושים ממנו מוצרי גבינה.

ד"ר זמיר: אנחנו נתקלנו בכמה משפחות שחלו במחלה הזו כתוצאה משימוש בחלב הזה.

ד"ר זמיר: אנחנו מכירים לפחות משפחה שלמה שחלתה כולה במחלה הזו, כולל הילדים.

ד"ר זמיר: תוך כדי תחקיר שנעשה הסתבר שהם חלו במחלה הזו בגלל שתיית חלב מאותן נאקות.

ד"ר זמיר: אנחנו עשינו את הפעולות שאנחנו צריכים לעשות.

ד"ר זמיר: אבל, אנחנו מציעים שעל ידי זה שאנחנו נוכל לחייב על ידי היתרי העברות, אנחנו נוכל לשלוט על תנועת בעלי החיים ואז נוכל למנוע את העברה, הפצה והתפשטות של אותן מחלות שאנחנו מאוד חוששים מהן.

ד"ר זמיר: אני לא רוצה להקריא אותן כאן, אבל המחלות הן רבות מאוד.

ד"ר זמיר: אם יהיה לנו הכלי הזה גם לגבי הגמלים, הם יצטרכו לבוא אלינו ולקבל את האישור.

ד"ר זמיר: ברגע שהם יבואו אלינו לקבל את האישור, אנחנו נדאג שהם יהיו מסומנים, אנחנו נדאג שהם יעברו את הבדיקות שאנחנו רוצים כמו שאנחנו עושים גם בבקר וגם בצאן.

ד"ר זמיר: אנחנו יודעים את זה למשל בבקר, שאין פרה שיכולה לעבור ממשק למשק ללא היתר העברה ולא לפני בדיקה.

ד"ר זמיר: אם יהיה לנו את הכלי הזה אנחנו פשוט נוכל למנוע את זה.

אתי בנדלר: האם הם מודעים לכך שאתם מתכוונים להכניס אותם למשטר הזה?

ד"ר זמיר: הם יודעים שאנחנו מתכוננים לעשות את זה.

ד"ר זמיר: גם עכשיו אנחנו משתדלים איכשהו למנוע את זה על ידי שיחות ודיבורים איתם.

אתי בנדלר: אבל, עכשיו אתה קובע את זה בהודעה שתיתן לך כלי חוקי והיא הופכת את מי שיפעל בניגוד לזה לעבריין.

אתי בנדלר: השאלה היא האם לקראת זה שהם הופכים להיות עבריינים בפוטנציה, מישהו מביא לידיעתם את האיסור שאתה תקבע?

ד"ר זמיר: אנחנו מביאים את זה לידיעתם, זה ברור.

ד"ר זמיר: עשינו אותו הדבר גם עם צאן.

ד"ר זמיר: הרי עם הצאן זה גם היה פרוץ, ואז אנחנו החלטנו לסמן את כל הצאן בארץ.

ד"ר זמיר: אנחנו הבהרנו להם שהם לא יכולים להעביר את זה.

שלום שמחון: אנחנו נסדיר את העניין.

שלום שמחון: אנחנו ניתן קצת זמן כדי שאתם תוכלו להפיץ את התקנה החדשה הזו לכל בעלי הגמלים.

שלום שמחון: יש לך בוודאי את הדרכים להוציא חוזרים גם בערבית וכן הלאה.

אתי בנדלר: תחילה נדחית, 30 ימים מיום פרסומה.

אתי בנדלר: האם 30 ימים הוא פרק זמן שנראה לך מתאים כדי שתוכלו להביא את דבר ההודעה לנוגעים בדבר?

ד"ר זמיר: כן.

ד"ר זמיר: אנחנו נפיץ את זה גם בשווקים הבדווים וגם בין השיח'ים.

שלום שמחון: מיכל, בבקשה תקראי.

עו"ד מיכל סגן כהן: ( קוראת את הודעת מחלות בעלי חיים (הסדרת תנועת בעלי חיים בישראל)(תיקון) התשס"ד-2003.

עו"ד מיכל סגן כהן: ) אני אשנה את סעיף ההסמכה.

אתי בנדלר: את סעיף ההסמכה תשנו ככל שנדרש.

עו"ד מיכל סגן כהן: "תיקון סעיף 1- בסעיף 1 להודעת מחלות בעלי חיים (הסדרת תנועת בעלי חיים בישראל), התשמ"ג-1982, "הגדרת בעלי חיים" אחרי "בקר" יבוא: "גמלים".

עו"ד מיכל סגן כהן: "תחילה – תחילתה של הודעה זו 30 ימים מיום פרסומה.

עו"ד מיכל סגן כהן: "

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את התקנות האלה ועוברים לתקנות הבאות.

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: תקנות הזרעים (מכירה) (תיקון), התשס"ג-‏2003 4.

שלום שמחון: תקנות הזרעים (גידול זרעים מושבחים ומכירתם) (תיקון), התשס"ד-‏2003

שלום שמחון: אנחנו עוברים לתקנות הזרעים.

שלום שמחון: האם אנחנו נעשה שתי התקנות הבאות ביחד?

עו"ד תמי מור: כן, הן קשורות אחת בשנייה.

יוסי דרור: אנחנו מדברים על מתן מעמד של זרעים מושבחים לזרעי חיטה.

יוסי דרור: אגב, אנחנו התחלנו את התהליך פחות או יותר היום לפני שבע שנים, ובשעה טובה אנחנו מגיעים לסיומו.

יוסי דרור: היו הפרעות אובייקטיביות והיו תהליכים ארוכים, ועדה מייעצת והמינוי.

יוסי דרור: חיטה זה גידול של מיליון דונם.

יוסי דרור: רבע מקרקעות המעובדות של מדינת ישראל מגדלים עליהם חיטה.

יוסי דרור: הנושא של איכות הזרעים והשיפור המתמיד באיכות הזרעים הוא קריטי.

יוסי דרור: מערכות הטיפוח בישראל ברובן המכריע היום הן מערכות פרטיות.

יוסי דרור: אין כמעט טיפוח ציבורי.

יוסי דרור: היתרון בהפיכת זרעי חיטה לזרעים מושבחים הוא הגנת חקלאי ישראל.

יוסי דרור: זאת אומרת, האפשרות לתת לחברות הזרעים את היתרון הנדרש להן כדי להמשיך ולפתח זנים חדשים לטובת חקלאי ישראל, זרעים עם עמידות למחלות שחודרות אלינו חדשות לבקרים, זנים עם איכויות משופרות בהתאם לדרישות השוק שהולכות ומחמירות מידי פעם.

יוסי דרור: לכן, ראינו לנכון לבוא ולבקש את הבקשה הזו כדי שאפשר יהיה לקבל זרעים מושבחים יותר.

שלום שמחון: אתם תומכים בתקנות האלה כפי שהן מונחות.

יוסי דרור: כן, אנחנו היינו שותפים מההתחלה בכל הדיונים.

יוסי דרור: הבקשה התחילה מאיתנו ואנחנו שמחים שזה מגיע היום לסיום.

צבי עמית: כנציג חברות הזרעים אנחנו תומכים בזה.

אבשלום וילן: מה זו האגרה הזה של 49 שקל על כל טונה זרעים?

אבשלום וילן: האם זה ישנו תמיד, זה דבר קבוע?

יוסי דרור: על האגרה ידברו אנשי משרד החקלאות.

ד"ר מרים פרוינד: זה כפוף לאישור ועדת אגרות וועדת כספים.

אבשלום וילן: האם זו אגרה חדשה?

ד"ר מרים פרוינד: לא.

אבשלום וילן: האם המחיר עודכן בהזדמנות זו?

ד"ר מרים פרוינד: נעשה תחשיב חדש והמחיר כמעט ולא עודכן.

ד"ר מרים פרוינד: זה כמעט מחיר זהה למה שהיה.

אבשלום וילן: ביבי אתמול דיבר שוב על הורדת מסים.

אבשלום וילן: מה הסיפור הזה עם האגרה הזו?

אבשלום וילן: מי נהנה מזה?

יוסי דרור: המדינה, את האגרה גובה המדינה.

אבשלום וילן: כמה טונות זרעים נמכרים בשנה בארץ?

יוסי דרור: עשרת אלפים טון.

יוסי דרור: זה יוצא חצי מיליון שקל.

יוסי דרור: בואו נאמר שהחקלאים לא יתנגדו אם זה ירד.

אבשלום וילן: לא קובעים את זה פה, אלא בוועדת אגרות.

אבשלום וילן: לי יש בקשה שהנושא הזה יישקל עניינית.

אבשלום וילן: זה כסף קטן ואנחנו יודעים מה זה מכירת חיטה.

שלום שמחון: יעל, האם אין לכם התנגדות לסכום של האגרה?

יעל ארנון: מבחינתנו זה ועדת אגרות ועוד לא הסתכלנו על התחשיב ועל התמחיר המדויק.

צבי עמית: 49 זה לזרעי יסוד, זה עניין פנימי של חברות הזרעים.

צבי עמית: אבל המגדל מה שהושת כבר זה 25-26, זה יגיע ל-40 שקלים בערך.

צבי עמית: אני אשמח אם זה ירד.

שלום שמחון: בבקשה לקרוא את התקנות.

עו"ד תמי מור: ( קוראת את תקנות הזרעים (גידול מושבחים ומכירתם) (תיקון)- תיקון התוספת, ושטח מזערי של שדה) "לא יגדל אדם זרעי חיטה בשדה ששטחו פחות מ-100 דונם.

עו"ד תמי מור: "

אתי בנדלר: למה מגבילים את השטח המזערי של שדה לגידול חיטה?

ד"ר מרים פרוינד: זו הנורמה המקובלת לגידול זרעים.

אתי בנדלר: לא משנה.

אתי בנדלר: נניח שלי יש 80 דונם ואני רוצה לגדל, למה להגביל את זה מלכתחילה?

יוסי דרור: כי אנחנו צמודים לתקנות הבינלאומיות וזה מה שמקובל שם.

יוסי דרור: זה חוסך שעות פיקוח ובקרה.

יוסי דרור: כשיש חלקה אחת ואחידה זה יותר טוב.

יוסי דרור: זה מה שמקובל, נצמדנו לזה.

יוסי דרור: אתי בנדלר: האם הנושא הזה עבר את אישור משרד המשפטים?

עו"ד תמי מור: בהחלט, כן.

עו"ד תמי מור: האמת היא שאין מקרים כאלה שאדם רוצה פחות.

אתי בנדלר: אני שואלת, למה מלכתחילה צריך להגביל את זה?

יוסטה בלייר: לרוב החקלאים אין חלקה של 100 דונם.

אתי בנדלר: יש כאן הגבלה על חופש העיסוק בצורה מאוד מלאכותית, אני לא מבינה את זה.

יוסי דרור: ממש לא.

יוסי דרור: זה ייצור זרעים, זה לא ייצור חיטה.

יוסי דרור: ייצור זרעי חיטה, זרעי חיטה זה לא גידול חופשי.

יוסי דרור: זה גידול שנעשה בתיאום מראש עם חוזים עם חברות הזרעים.

אתי בנדלר: יש כל מיני מגבלות על גידול זרעי חיטה שאתם אומרים שהם עניינים לצורך השבחה, לצורך הטיב, לצרכים אחרים שאתם תגדירו.

אתי בנדלר: למה שטח גודל השדה שיש לי רלוונטי לעניין ההגבלות האלה?

יוסי דרור: אני חושב שהמגבלה היחידה שיכולה להיות זה שאם פעם ירצו לייצא זרעים וישאלו האם הם גודלו על פי העקרונות של התקנות הבינלאומיות אז יצטרכו להגיד כן, ואם זה לא אז זה לא.

אתי בנדלר: לי זה נשמע בלתי סביר לחלוטין.

שלום שמחון: זה אומר שיחידות קטנות במקרה הזה הן בבעיה.

שלום שמחון: אני לא חושב שאתם צריכים להתעקש על זה.

יוסי דרור: לא מתעקשים, נשאלו הסברים.

עו"ד תמי מור: זה קיים גם כיום.

אתי בנדלר: איפה זה קיים כיום?

עו"ד תמי מור: היום בחלק א' יש את החיטה ושם כתוב: גודל מינימלי של שדה, לא יגדל אדם זרעי דגן.

עו"ד תמי מור: זרעי דגן זה גם זרעי חיטה, שעורה, מאושרים בשדה שגודלו פחות מ-100 דונם.

אתי בנדלר: גברת מור, ממתי התקנות שאת קוראת?

אתי בנדלר: שאת אומרת שזה קיים?

אתי בנדלר: משנת 70.

אתי בנדלר: בינתיים חוקקו עוד כמה חוקי יסוד שמגבילים מגבלות חוקתיות על האפשרות להגביל את חופש העסוק של אדם.

שלום שמחון: אין לכם סיבה להתעקש על זה.

יוסי דרור: לא מתעקשים.

יוסי דרור: אבל נשאלו הסברים ופשוט להיצמד לסטנדרט הבינלאומי.

יוסי דרור: אתי בנדלר: האם יש נימוק ענייני חוץ מההצמדה שאנחנו לא מכירים אותה ואנחנו לא יודעים מה מקורה?

ד"ר מרים פרוינד: ב-OECD יש ועדה לזרעים שקבעה תקני זרעים.

ד"ר מרים פרוינד: הוועדה הזו קבעה גודל מינימלי לזרעי חיטה של 100 דונם.

ד"ר מרים פרוינד: אבל שוב, זו לא התעקשות.

אתי בנדלר: האם אי אישור תקנה כזו במקרה הזה יכולה להיות איזשהו מכשול להכרה שלנו, לאיכות זרעי החיטה שלנו במדינות האיחוד האירופי?

ד"ר מרים פרוינד: קשה לי להגיד.

אתי בנדלר: אני שואלת, מה הטעם הענייני לכך?

אתי בנדלר: אני מנסה להבין האם יש איזשהו טעם ענייני להגבלה הזו.

יצחק וקנין: אני לא חושב שיש טעם ענייני.

אתי בנדלר: אם כך, הוועדה לא מאשרת את התקנה הזו אלא אם כן תמציאו לוועדה נימוק ענייני ואז יושב ראש הוועדה יחליט האם לכנס את הוועדה רק כדי לאשר את התקנה הזו.

אתי בנדלר: כן, אדוני היושב ראש?

לאה ורון: לא, לא צריך לכנס בשביל זה את הוועדה.

לאה ורון: מסמיכים את היושב ראש לקבל החלטה.

אתי בנדלר: הוועדה צריכה לאשר.

עו"ד תמי מור: אני רק רוצה להזכיר שבאותו סעיף שקובע שטח מזערי יש סעיף קטן (ב) שאומר שהאמור בסעיף קטן (א) לא יחול על שדה לייצור זרעי יסוד או זרעים רשומים.

ד"ר מרים פרוינד: יש שם שלושה סוגים של זרעים: יסוד, רשומים ומאושרים.

ד"ר מרים פרוינד: זה דרגות ניקיון של זרעים, ומה שמגיע לחקלאי זה הזרעים המאושרים.

ד"ר מרים פרוינד: רק הקטע האחרון של הייצור זרעים הוא המוגבל.

ד"ר מרים פרוינד: שני הקטעים הראשונים לא מוגבלים.

שלום שמחון: אתם תבדקו את סעיף 1.

שלום שמחון: אני מבין שלחבר הכנסת וקנין לא תהיה התנגדות שאני אוסמך לאשר או לא לאשר את התקנה הזו בהתאם.

יצחק וקנין: אין לי התנגדות.

אתי בנדלר: הסעיף לא מאושר אלא אם כן ימציאו לך נימוקים ענייניים.

אתי בנדלר: הוועדה לא מאשרת כרגע את תקנה 1, אלא אם כן בתוך תקופה שיושב ראש הוועדה יקבע יומצאו לו נימוקים עניינים לכך שיש צורך באותה תקנה ואז הוא יחליט בכל זאת לאשר אותה.

עו"ד תמי מור: ואם אנחנו לא פונים, ומוחקים את סעיף 1, נמשיך הלאה כאילו יש לנו את האישור, או, קיי?

אתי בנדלר: כאילו אין לכם אישור לתקנה 1.

עו"ד תמי מור: נמחק את סעיף 1.

לאה ורון: סעיף 2 יהיה 1.

עו"ד תמי מור: אתי בנדלר: אדוני היושב ראש, תוך כמה זמן אתה רוצה שהם ימציאו לך את הסבר?

שלום שמחון: שבועיים.

עו"ד תמי מור: ( קוראת את תקנה 2 בידוד השדה, ואת תקנה 3 מרחקי בידוד (א),(ב),(ג),(ד).

עו"ד תמי מור: )

אתי בנדלר: מה זה "שלא כמפורט בסעיפים קטנים (א) ו-(ב)"?

ד"ר מרים פרוינד: בשדות חיטה רגילה לא לזרעים.

אתי בנדלר: האם אז צריך 200 מטרים מרחק כדי להבטיח- -

ד"ר מרים פרוינד: - - אחידות.

עו"ד תמי מור: ( קוראת את תקנה (ד).

עו"ד תמי מור: )

אתי בנדלר: יש לי מה לומר על תקנת משנה (ד).

אתי בנדלר: אומנם מגבילים כאן את שיקול דעתו של המנהל בכך שהוא יהיה רשאי לשנות את המרחקים רק אם הוא ראה צורך בכך.

אתי בנדלר: אבל, בעצם מה שאומרים זה שהמנהל אם הוא ראה צורך בכך, בלי שיש כאן קריטריונים שקבועים בתקנות, יכול לעשות overall על התקנות.

אתי בנדלר: הוועדה מאשרת את המרחקים ויכול המנהל אם הוא יראה צורך בכך, לא יודעת למה, לקבוע שהמרחק יהיה 20 מטר או 2 ק"מ.

אתי בנדלר: אבל, ודאי לא להשאיר עם כל הכבוד לפקיד, להפעיל שיקול דעת בלתי מוגבל ולשנות מרחקים שהם מאושרים על ידי ועדה.

שלום שמחון: יוסי, האם יש פה תקנות בינלאומיות שאתם נצמדתן אליהן?

ד"ר מרים פרוינד: כן.

יוסי דרור: הכל צמוד לתקנות ייצור זרעים בינלאומיות.

יוסי דרור: אנחנו התאמנו אותם אולי פה ושם לישראל.

יוסי דרור: אי אפשר לעשות מרחק של 18 ק"מ בין שדה לשדה אצלנו כמו שאפשר אולי בארצות הברית ובאוסטרליה.

יוסי דרור: את המינימום הנדרש עשינו.

אתי בנדלר: באיזה מקרים המנהל מפעיל את שיקול דעתו?

ד"ר מרים פרוינד: עד עכשיו זה הופעל רק בנושא של זיהום ומחלות שיכולות לעבור בתעופה.

ד"ר מרים פרוינד: למשל, נבגים של פטריות או דברים כאלה, כאשר יש מגיפה בשדה אחד לא רוצים לקרב את שדה הזרעים.

אתי בנדלר: האם זה קביעה לתקופה מוגבלת?

ד"ר מרים פרוינד: לשדה מסוים.

יוסי דרור: למקרים פרטניים.

אתי בנדלר: הקביעה הזו, הסטייה מהמרחקים היא לתקופה מוגבלת בשל בעיות מסוימות?

יוסי דרור: בוודאי.

עו"ד תמי מור: אבל כתוב כאן לידיעת המגדל אז זה מקרה פרטי פרטני לאותו שדה.

אתי בנדלר: את זה אני מבינה.

אתי בנדלר: אבל, נניח שישנו איזשהו סכסוך בין המנהל לבין מגדל מסוים.

אתי בנדלר: האם הוא יביא לידיעתו שהוא קבע שהמרחק המינימלי יהיה שני קילומטרים?

אתי בנדלר: אנחנו צריכים בכל זאת להגביל את שיקול הדעת.

עו"ד תמי מור: הוא לא יעשה דברים שהם לא תקינים.

אתי בנדלר: תכתוב: לתקופה מוגבלת שלא תעלה על שנה.

עו"ד תמי מור: במשרד המשפטים שאלו בדיוק את השאלה והסברנו שיכולים מקרים של מחלות ליד שדות ומקרה פרטני והם אישרו את זה.

עו"ד תמי מור: זה קיים גם בכל הכללים שלנו.

ד"ר מרים פרוינד: יש היום מקרה נוסף שייכנס כבר לשיקולים.

ד"ר מרים פרוינד: אישרו עכשיו את תקנות ה-GMO, תקנות הצמחים המהונדסים ושם בטוח מרחקי הבידוד בין שדה שמגדלים בו הרבה יותר גדול.

אתי בנדלר: הם מדברים על הגדלה בגלל שיש מחלה.

אתי בנדלר: אי אפשר לתת שיקול דעת בלתי מוגבל לפקיד לעשות overall על תקנות.

שלום שמחון: אנחנו נמצא את הנוסח לעניין.

שלום שמחון: זה דבר שבא כדי שאם יבואו לבדוק את העניין אנשים מחוץ לארץ אז הם יראו שהכל בסדר ושאפשר יהיה לקנות.

שלום שמחון: אפשר לעשות פה איזשהי תחימת זמן.

שלום שמחון: איך אנחנו ננסח את זה?

אתי בנדלר: לאיזה תקופה בדרך כלל קובעים הגבלה כזו?

יוסי דרור: עונת גידול אחת.

אתי בנדלר: לעונת גידול שנמשכת לכל היותר שנה?

יוסי דרור: לכל היותר שנה.

אתי בנדלר: אז אפשר לכתוב: לתקופה שלא תעלה על שנה אחת בכל פעם.

אתי בנדלר: זאת אומרת, אפשר יהיה אפילו להאריך את זה.

ד"ר מרים פרוינד: אין בעיה.

אתי בנדלר: אם כך אז אנחנו אומרים: שינוי כאמור יהיה לתקופה שלא תעלה על שנה אחת כל פעם, נכון?

שלום שמחון: כן, אנחנו עוברים לתקנה 4.

עו"ד תמי מור: ( קוראת את תקנה 4 ביקורת הבידוד, תקנה 5 גידולים קודמים (1)(2), תקנה 6 בקשה לגידול זרעי חיטה, תקנה 7 בדיקת שדה, תקנה 8 קציר שדה (א) (ב). )

לאה ורון: מה זה כל הקטע הזה של "קצר פאה"?

אתי בנדלר: לאיזה צורך זה הפאה?

ד"ר מרים פרוינד: למשל, אם קיים זיהום מסביב.

יוסי דרור: השוליים מתארכים בעשבים, בחלזונות, במחלות שמגיעות.

יוסי דרור: קוצרים אותם לחוד.

יוסי דרור: זה סטנדרט יצור זרעים מאז ומתמיד בלי קשר לאיזה זרעים, מושבחים, לא מושבחים.

עו"ד תמי מור: ( קוראת את תקנה 8 (ג), את תקנה 9 הפקה נפרדת, את תקנה 10 חיטוי זרעים, את תקנה 11 רמת הניקיון בשדה.

עו"ד תמי מור: )

שלום שמחון: יש לפנינו טבלה ואנחנו נעיין בה בהזדמנות הבאה.

יוסי דרור: שוב, זה סטנדרטים בינלאומיים.

יוסי דרור: לא המצאנו שום דבר בשביל להפריע למישהו.

שלום שמחון: עיינו בטבלה בנוגע לסעיף 12 ואנחנו בסעיף 13.

עו"ד תמי מור: 13 זה אגרה.

עו"ד תמי מור: ( קוראת את תקנה 13 אגרה בעד הסכמה לגידול זרעי חיטה.

עו"ד תמי מור: )

אתי בנדלר: גברת מור, אני ראיתי לפי סעיף ההסמכה שאתם מעבירים את זה לאישור ועדת הכספים אז אני מציעה שלא נדון בזה.

אתי בנדלר: אגב, אני מציעה שתדברו שוב עם משרד המשפטים.

אתי בנדלר: אני לא בטוחה שיש צורך בפיצול הזה.

אתי בנדלר: ראוי לדון בזה שוב.

אתי בנדלר: מקום שהחוק לא קובע את זה במפורש אלא לפי זה חוק יסוד משק המדינה, נדמה לי שאפשר להביא את זה לאישור - - -

שלום שמחון: את אומרת שישנה אפשרות שזה יהיה פה.

אתי בנדלר: אינני יודעת.

אתי בנדלר: אני חושבת שאנחנו צריכים לדון מחדש בשאלה הזו.

יעל ארנון: אנחנו עוד לא הסתכלנו על הסכומים.

עו"ד תמי מור: זה עוד לא עבר לשר האוצר.

עו"ד תמי מור: עוד אין לנו את האישור שלו.

אתי בנדלר: אז כך או כך אין מה לאשר כרגע.

עו"ד תמי מור: כרגע לא.

עו"ד תמי מור: סעיף תחילה "תחילתן של תקנות אלה 90 ימים מיום פרסומן.

עו"ד תמי מור: "

שלום שמחון: סעיף 13 ו-14 לא פה.

שלום שמחון: אנחנו עוברים לתקנות הזרעים (מכירה) (תיקון) התשס"ד-2003.

עו"ד תמי מור: "תיקון תקנה 18 בתקנה 18 לתקנות הזרעים (מכירה), התשכ"ה-1964, להלן - התקנות העיקריות), בסופה יבוא: "חיטה כל הזנים".

אתי בנדלר: מה זה אומר?

עו"ד תמי מור: תקנה 18 קובעת שלא ימכור זרעים מהגידולים המפורטים להלן אלא אם אושרו כזרעים מושבחים.

עו"ד תמי מור: כיוון שאנחנו נכניס את החיטה אז כל הזנים של החיטה אסור למכור אותם אלא אם הם אושרו כזרעים מושבחים לפי התקנות שדיברנו עליהן קודם.

עו"ד תמי מור: 2.

עו"ד תמי מור: תיקון התוספת הרביעית "בטבלה שבתוספת הרביעית לתקנות העיקריות, הגידולים "חיטה רכה" ו"חיטה קשה" והאמור לצדם – יימחקו" תחילה, "תחילתן של תקנות אלה 90 ימים מיום פרסומן.

עו"ד תמי מור: "

צבי עמית: ביום שזה ייחתם עם יבול החיטה במחסנים, יבול הזרעים, אז כמובן שהמכירה תהיה של זרעים שקיימים במחסנים.

צבי עמית: היום אנחנו נמצאים במכירת החיטה.

צבי עמית: עוד אפשר את הזרעים שכרגע גדלים, להפוך למאושרים.

צבי עמית: אם זה ייכנס לתוקפו ביום שיבול החיטה במחסנים, הוא יותר מ-90 יום במחסנים, אז היצור הבא יוכל להיות תחת התקנות האלה, המכירה לא.

אתי בנדלר: הערה מאוד חשובה.

אתי בנדלר: מה שאומר האדון שאי אפשר לאשר תחילה של 90 ימים.

יוסי דרור: תחילת מאי צריכה להיות ה-90 יום.

יוסי דרור: ה-90 יום צריכים להתחיל בראשון לפברואר ושייגמרו בראשון למאי.

אתי בנדלר: אז אפשר לתת: תחילתן של תקנות אלה ביום אחד במאי, בראשון במאי, רק תקנות המכירה.

שלום שמחון: בסדר גמור.

שלום שמחון: אם כך, אנחנו אישרנו את שני הסטים של התקנות, למעט סעיף 1 לגבי ה-100 דונם שאנחנו נמתין שבועיים ואם לא אז אני אוסמך לאשר או לא לאשר את הדבר הזה.

שלום שמחון: אני מזכיר שאנחנו לא אישרנו את האגרות ואת סעיפים 13 ו-14.

שלום שמחון: אנחנו נשמח שיתקיים דיון בוועדת הכלכלה ואנחנו נשמח לאשר אותם.

שלום שמחון: אבל, הם לא במסגרת התקנות האלה.

אתי בנדלר: שינוי בתקנה 3, ובתקנת התחילה של תקנות המכירה.

יוסי דרור: בסעיף 1 יש מה שנקרא דבר והיפוכו כי בסעיף 7 (ב) בדיקות שדה כתוב: מספר בדיקות בשדה יהיה, בשדה ששטחו עד 100 דונם.

יוסי דרור: זה רק לגבי זרעי יסוד ומאושרים.

עו"ד תמי מור: כן, שמה אפשר גם פחות מ-100 דונם.

שלום שמחון: תודה רבה.