ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 83, 2003-11-04 09:00

שלום שמחון: אנחנו דנים בתקנות מקורות אנרגיה (בדיקת נצילות אנרגטית במתקני שאיבה), התשס"ד-2003, ותקנות מקורות אנרגיה (בדיקת נצילות הבעירה במחממים מוסקים בדלק נוזלי או גז), התשס"ד-2003.

שלום שמחון: שר התשתיות ביקש מאיתנו לא להעלות לסדר היום את הסעיף השלישי.

שלום שמחון: זאת תהיה הפעם האחרונה שנאפשר להוריד עניין מסדר היום לילה לפני.

שרון חסיד: יש לנו כמה הסתייגויות לגבי הנושא של בדיקות משאבות.

שרון חסיד: אצלנו הנושא נעשה בצורה רוטינית, לא רק בפן שצויין בתקנות האלו.

שרון חסיד: אנחנו עושים בדיקות רצופות של שאיבה.

שרון חסיד: יש לנו בעיה עם התקנות כי הן צרות מידי.

שרון חסיד: אם אני מבין נכון, הכוונה היא לחיסכון בעלויות, כשאנרגיה זה לא המדד היחידי לעלויות.

שרון חסיד: שיפוץ של משאבה יכול להגיע במקרים קיצוניים למיליון שקל.

שרון חסיד: אנחנו תמיד עושים את החישוב הכולל.

שרון חסיד: חישוב כולל זה עלות שיפוץ פלוס הפסדי אנרגיה.

שרון חסיד: הפרמטר של אנרגיה הוא פרמטר חשוב מאוד, אבל הוא לא הפרמטר היחיד.

שלום שמחון: האם משרד התשתיות עשה איזה שהוא תיאום עם מקורות?

ולדימיר נמירובסקי: קיימנו פגישות.

ולדימיר נמירובסקי: אנחנו מוכנים להסכים לבקשה של מקורות להוריד מ60 ל-55.

ולדימיר נמירובסקי: מקורות היא חברה מאוד מכובדת שיש לה נפח די מכובד בתחום, אבל יש עוד אגודות מים.

שלום שמחון: עם אגודות המים עשיתם תיאום?

ולדימיר נמירובסקי: לא היו התנגדויות.

ולדימיר נמירובסקי: יש מבט לאומי על כל משק החשמל.

ולדימיר נמירובסקי: 2.5% זה מנוע, ו-95% מהעלות של כל העסק הזה זאת העלות של אנרגיה.

ולדימיר נמירובסקי: שאר הדברים זניחים.

ולדימיר נמירובסקי: אם אנחנו באים ואומרים שאנחנו חוסכים 4% לפחות מכמות האנרגיה, אז גם לחברה שמתפעלת את המתקן כדאי להשקיע כדי לחסוך.

אתי בנדלר: החברה מתנגדת לזה משיקולים לטווח קצר?

ולדימיר נמירובסקי: אני לא פרשן של אף אחד.

ולדימיר נמירובסקי: למשרד התשתיות יש מבט על כל המשק הלאומי.

ולדימיר נמירובסקי: אנחנו טוענים שהמשק הלאומי מרוויח, איכות הסביבה מרוויחה ואלה שמתפעלים את המתקנים מרוויחים.

אסף מאיר: לנו אין התנגדות אם זה מתואם עם נציבות המים.

שלום שמחון: אין לזה השלכה על מקורות?

אסף מאיר: אם נציבות המים אישרה את זה, אז אין בעיה.

שלום שמחון: האם אין לזה השלכות על מצבה של מקורות?

אסף מאיר: אני לא מבין כל כך במשק המים, אבל למיטב הבנתי ההשלכה היא מזערית.

הלן עטרות: לפי חוות הדעת שקיבלתי מאנשי המקצוע במכון התקנים התקנה מקובלת.

הלן עטרות: רציתי לציין לשבח את העובדה שהתקנה לא עוסקת רק בפרטים טכניים, אלא כשיש תקן אז מפנים לתקן.

שלום שמחון: אני לא מתווכח על העניין של התקנים, אני גם לא מתווכח על העניין המקצועי.

שלום שמחון: חברת מקורות היא ספק המים הלאומי הכי גדול, אי אפשר להשוות אותה לאגודת מים שמספקת מים בקנה מידה קטן.

שלום שמחון: מה שנחשב שולי באגודת מים קטנה, לאו דווקא נחשב שולי בחברת מים גדולה.

שלום שמחון: זה מה שניסה להגיד הנציג של מקורות.

שלום שמחון: לכן שאלתי את משרד האוצר על כך.

שלום שמחון: אני מבקש ממשרד האוצר שיעביר לנו איזו שהיא חוות דעת לגבי ההשלכות של העניין הזה.

אסף מאיר: רפרנט המים אמר שאם זה מתואם עם נציבות המים אז זה בסדר.

אסף מאיר: אני אעביר את חוות הדעת שלהם.

ולדימיר נמירובסקי: לא רק אינטרסים של חברת מקורות עומדים מול עינינו, אלא יש גם אינטרס של משק לאומי של חשמל .

שרון חסיד: לא התייעצו איתנו לגבי העניין הזה.

שרון חסיד: אנחנו קיבלנו את זה ביום חמישי.

אדי בית הזבדי: היה סיור מוחות לפני 4 שנים.

שרון חסיד: אני לא יודע עם מי נערך סיור המוחות הזה, אבל לפי מה שאני יודע זה היה לפני 6 שנים.

שרון חסיד: לא דיברו אז על המספרים שמופיעים פה.

שלום שמחון: אתם גם לא פניתם אלי.

שלום שמחון: משרד האוצר יעביר לנו את חוות דעתו לגבי ההשלכות שאמורות להיות לגבי חברת מקורות וגופים אחרים.

שלום שמחון: אנחנו נאשר את התקנות, אבל הם יצאו לפועל רק אם יסתבר שאין לזה השפעה מרחיקת לכת.

שלום שמחון: אם נגיע למסקנה שלעניין הזה יש השפעה מרחיקת לכת, אז זה יחזור חזרה לדיון בוועדה.

אתי בנדלר: כמה זמן אתה מקציב לצדדים להעביר את חוות הדעת?

שלום שמחון: שבועיים.

אתי בנדלר: זאת אומרת שהאישור ייכנס לתוקפו בעוד שלושה שבועות, אלא אם כן יחליט יו"ר הוועדה לקיים דיון נוסף בנושא.

יוסי דאובר: אני לא רואה פה הגדרה של הממונה.

אתי בנדלר: ההגדרה נמצאת בחוק.

יוסי דאובר: אין פה חובת דיווח לגבי בעל המתקן, אלא רק לגבי הבוחן.

יוסי דאובר: אין פה התייחסות לסנקציה במידה ומישהו לא עומד בתקנות האלו, ואין גם חובת תיעוד תוצאות הבדיקה.

ולדימיר נמירובסקי: התקנות כפופות לחקיקה ראשית.

ולדימיר נמירובסקי: מכיוון שבחקיקה ראשית יש תשובה לכל הדברים האלה, אז צריך לחזור למקורות.

ולדימיר נמירובסקי: בפרק הגדרות יש הגדרה של ממונה.

זאב גרוס: יש גם סעיף עונשין.

ולדימיר נמירובסקי: יש גם חובת דיווח.

ולדימיר נמירובסקי: החברות מדווחות פעם בשנה לממונה על צריכת החשמל או על צריכת האנרגיה.

שלום שמחון: כל הדברים האלה לא עלו בתיאום עם נציבות המים?

ולדימיר נמירובסקי: אני לא יודע איך הדברים האלה צצו.

זאב גרוס: תקנות מקורות אנרגיה (בדיקת נצילות אנרגטית במתקני שאיבה), התשס"ד-2003.

זאב גרוס: בתוקף סמכותי לפי סעיף 3 לחוק מקורות אנרגיה, התש"ן – 1989, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: 1.

זאב גרוס: בתקנות אלה – "בוחן" מי שעורך בדיקת נצילות של מיתקן שאיבה, כמפורט בתקנה 6; "בוסטר" – מתקן שמגביר לחץ מים; "התקן" – תקן ישראלי ת"י 30 חלק 2 – "משאבות צנטריפוגליות: משאבות טורבינה אנכיות – משאבות ציריות ומשאבות טבולות – בדיקות באתר", המופקד לעיון הציבור במכון התקנים הישראלי; "מהנדס" - מהנדס הרשום בפנקס המהנדסים והאדריכלים המתנהל לפי חוק המהנדסים והאדריכלים התשי"ח-1959; "מיתקן שאיבה" – מכלול המורכב ממנוע חשמלי ומשאבת מים אשר צריכת החשמל שלו 150,000 קוט"ש בשנה או יותר; "מיתקן שאיבה עילי" – מיתקן שאיבה שנמצא על פני הקרקע.

זאב גרוס: "נצילות" – הנצילות האנרגטית של מיתקן שאיבה (overall efficiency) כהגדרתה בתקן.

זאב גרוס: 2.

זאב גרוס: נצילות מזערית של מתקני שאיבה.

זאב גרוס: הנצילות המזערית של מיתקן שאיבה היא – (1) במיתקן שאיבה עילי ובבוסטר – 65 אחוזים או יותר.

זאב גרוס: (2) במיתקן שאיבה מבארות – 60 אחוזים או יותר.

ולדימיר נמירובסקי: הם מבקשים שזה יהיה 55 אחוזים.

ולדימיר נמירובסקי: אנחנו נוטים להסכים.

שלום שמחון: אוקיי, סיכמנו שזה יהיה 55%.

זאב גרוס: 3.

זאב גרוס: בדיקת נצילות (א) בעל מיתקן שאיבה ,ידאג לעריכת בדיקת נצילות מיתקן שאיבה (להלן – הבדיקה), אחת ל-30 חודשים לפחות; (ב) הבדיקה וחישוב נצילות מיתקן השאיבה יבוצעו בידי בוחן ולפי התקן; (ג) הבוחן ירשום את תוצאות הבדיקה ואת המלצותיו לשיפור נצילות השאיבה לפי הטופס שבתוספת, וימסור העתק ממנו לממונה.

שרון חסיד: אנחנו עושים בדיקת נצילות פחות או יותר אחת ל-30 חודשים אבל לא למשאבות שלא עבדו כמעט.

שרון חסיד: יש מקרים שמשאבות לא עובדות.

שרון חסיד: כשיש הרבה מים בכינרת אנחנו כמעט ולא משתמשים בקידוחים, אלא רק במוביל.

שרון חסיד: כמעט ולא משתמשים זה יכול להיות 1000, 2000 שעות עבודה בשנה.

שרון חסיד: ירידת נצילות של משאבה היא פונקציה של שעות העבודה שלה.

אתי בנדלר: יש רישום של מספר שעות העבודה של כל משאבה?

שרון חסיד: אצלנו יש רישום מדוייק של שעות העבודה.

שרון חסיד: אנחנו כל חודש מודדים את זה כדי לעקוב אחרי צריכת האנרגיה שלנו.

שרון חסיד: כיוון שזה כך, ביקשנו להוסיף תקנה שזה לא יהיה כל שנתיים וחצי, אלא לפחות אחרי 7500 שעות עבודה.

תמיר לדרמן: אנחנו רואים ירידת יעילות אחרי עבודה של 10,000 שעות, 20,000 שעות, 30,000 שעות.

שלום שמחון: מה אומרים על זה במכון התקנים?

הלן עטרות: אני לא יכולה לתת תשובה כרגע, אני צריכה להתייעץ עם המומחים.

יוסי נוברסקי: המשמעות של 1000 שעות עבודה לשנה למשאבה של 1 מגה ואט היא צריכה שנתית של 1 מיליון קוט"ש.

יוסי נוברסקי: מבחינת המשק הלאומי היא צרכה מיליון קוט"ש בשנה.

יוסי נוברסקי: אם היא עבדה ,אז יש להניח שהיא עבדה בשעות שיא ביקוש.

יוסי נוברסקי: סיבות הקטנת הנצילות של משאבה הן לא רק תוצאה של העבודה הרצופה, אלא קודם כל אי התאמה של המשאבה לצרכים.

יוסי נוברסקי: מה שקורה הוא שמתכננים מתקנים גדולים מידי וכתוצאה מזה המשאבה לא עובדת בנקודה האופטימאלית שלה.

יוסי נוברסקי: הבדיקה שלנו באה על-מנת לזהות את המצב הזה.

שלום שמחון: מה נראה לך סף סביר?

ולדימיר נמירובסקי: אנחנו לא רוצים להיענות לבקשה, כי אנחנו חושבים שהיא לא נכונה.

שלום שמחון: למה אתם כן רוצים להתייחס?

ולדימיר נמירובסקי: לעשות בדיקה פעם בשנתיים וחצי.

יוסי נוברסקי: פעם בשנתיים וחצי כשצריכת החשמל של המשאבה היא 150 קוט"ש, שזאת הכפלה של גודל המשאבה בכמות השעות שהיא עבדה.

יוסי נוברסקי: משאבה גדולה זה מעט שעות, משאבה קטנה זה יותר שעות.

יוסי נוברסקי: משאבה שעבדה 1000 שעות זאת משאבה שעבדה הרבה מאוד שעות, כשיש להניח שרוב השעות היו בשיא ביקוש.

יוסי נוברסקי: במקורות טענו שאין צורך לבדוק משאבה שעובדת מעט שעות, כי הנצילות שלה לא משתנית.

יוסי נוברסקי: אני אומר שיכול להיות שהנצילות של משאבה שלא עבדה שעה אחת קטנה מאוד כתוצאה מזה שהיא לא מתאימה לצרכים.

יוסי נוברסקי: מעבר לזה יש בעיה של לכלוך, דברים סביבתיים שיכולים להשפיע על הנצילות של המשאבה, לאו דווקא העבודה השוטפת.

שרון חסיד: הטיעון הזה נכון אבל רק לגבי הבדיקה הראשונה.

שרון חסיד: פעם אחת בודקים אם היא לא עומדת בתנאים.

שרון חסיד: לא צריך לבדוק את זה כל שנתיים וחצי.

שלום שמחון: יש לכם הזדמנות נוספת לשכנע בחוות הדעת שתגישו.

זאב גרוס: 4.

זאב גרוס: בדיקת נצלות חוזרת (א) הראו תוצאות הבדיקה שנצילות מיתקן שאיבה קטנה מהקבוע בתקנה 2, ינקוט בעל המיתקן אמצעים לשיפור הנצילות במיתקן זה ותיערך בדיקה חוזרת לא יאוחר מ-6 חודשים מתאריך הבדיקה האחרונה (ב) לא יפעיל אדם מיתקן שאיבה, לאחר שנערכה בו בדיקה חוזרת, אלא אם כן נצילותו היא כמפורט בתקנה 2.

זאב גרוס: 5(א) בעל יתקן שאיבה יסמן כל מיתקן שאיבה שברשותו במספר סידורי וידווח על כך לממונה (ב) הותקן מיתקן שאיבה חדש, שהספקו 50 קילוואט ומעלה, ידווח בעל מיתקן השאיבה על כך לממונה, תוך שלושה חודשים מיום התקנתו.

זאב גרוס: 6.

זאב גרוס: הבדיקה תיערך על ידי מהנדס בעל נסיון מוכח של 3 שנים לפחות בביצוע בדיקה כאמור או הפעלה או החזקה של מיתקני שאיבה בהספק של 50 קו"ט לפחות שהוכיח למנהל את כל אלה: (1) ברשותו אמצעים לעריכת הבדיקה; (2) בקיאות בהליכים של בדיקה, או הפעלה ותחזוקה של מיתקן שאיבה; (3) הוא יאנו עוסק בייצור, יבוא או שיווק של ציוד שאיבה.

שרון חסיד: כתוב פה שהבדיקה תיערך על ידי מהנדס.

שרון חסיד: הבדיקה אצלנו לא נעשית על ידי מהנדס, אלא על ידי בודקי משאבות, כשבסוף המהנדסים חותמים על זה.

שלום שמחון: איך אתה מציע להגדיר את זה?

שרון חסיד: אנחנו מציעים שהמבחן עצמו יבוצע על ידי בוחן בעל נסיון מוכח שאינו בהכרח מהנדס, ואילו ניתוח המבחן ואישורו יבוצעו על ידי מהנדס.

ולדימיר נמירובסקי: אסור לטכנאי לפי חוק החשמל לגעת במתקן הזה.

ולדימיר נמירובסקי: מדובר בזרמים הרבה מעבר למה שמותר לטכנאי.

ולדימיר נמירובסקי: מה שמבקשים מאיתנו זה שנאפשר הפרת חוק החשמל.

ולדימיר נמירובסקי: את זה לא נוכל לעשות.

שרון חסיד: המשמעות של קריאת מונה חשמל.

שרון חסיד: .

ולדימיר נמירובסקי: לא קריאת מונה חשמל.

ולדימיר נמירובסקי: אם הבדיקה שאתם עושים היא רק קריאת מונה חשמל אז אין בעיה.

תמיר לדרמן: בבדיקת יעילות משאבה הבוחן עומד מול הלוח.

שלום שמחון: מה כתוב בחוק החשמל?

ולדימיר נמירובסקי: לנו אין בעיה להסכים לזה, רק מדובר פה בהפרת חוק.

זאב גרוס: אם לא מתעסקים במתקן עצמו, אז יש אפשרות שזה יהיה טכנאי.

אתי בנדלר: האם המהנדס או הטכנאי צריכים לקבל ממך הרשאה לזה?

שרון חסיד: הבוחן הוא בעל ניסיון מוכח, אבל הוא לא צריך להיות מהנדס.

שרון חסיד: המלצתנו היא שהמבחן עצמו יבוצע על ידי בוחן בעל ניסיון מוכח שאינו בהכרח מהנדס, ואילו ניתוח המבחן ואישורו.

שרון חסיד: .

ולדימיר נמירובסקי: תוריד את המילים "שאינו בהכרח מהנדס".

זאב גרוס: אני מציע שמה שכתוב בסעיף 6 יסומן כסעיף (א), ונוסיף סעיף (ב) שבו יהיה כתוב שהבדיקה תאושר על ידי מהנדס.

אתי בנדלר: 6(ב) תוצאות הבדיקה יאושרו על ידי מהנדס בחתימתו.

ולדימיר נמירובסקי: זה דבר קצת בעייתי, כיוון שאנחנו עוסקים בזרמים מאוד גבוהים.

ולדימיר נמירובסקי: הבוחן לא יבקש הסמכה מהמנהל על כל מתקן ומתקן, הוא יבקש הסמכה על כלל העבודה.

ולדימיר נמירובסקי: אם זרמים במקום הזה יותר גבוהים ממה שמותר לטכנאי, אז מה יקרה?

אתי בנדלר: אני מציעה שבמקום לעשות (א) ו(ב), נעשה תיקון שאומר כך: הבדיקה תיערך על ידי מי שהוא בעל ניסיון מוכח, שהוכיח למנהל כי הוא רשאי לבצע את הבדיקות לפי חוק, וכי מתקיימים בו כל אלה.

לאה ורון: אז הוא יצטרך לאשר גם את הטכנאי.

ולדימיר נמירובסקי: אני הייתי מוסיף וכותב כך: רשאי לעסוק בעבודות הנ"ל לפי כל חיקוק.

אתי בנדלר: אני מציעה שאת הנוסח הסופי תקבע הממונה על חקיקת המשנה במשרד המשפטים.

שלום שמחון: היועצת המשפטית תמצא את הנוסח המתאים.

שלום שמחון: אין כוונה שלכל בדיקה יגיע מהנדס של מקורות.

אתי בנדלר: תחילתן של התקנות האלה 6 חודשים מיום פירסומן, אבל הוועדה לא תאשר את התקנות אלא לפי ההליך שקבעת קודם.

ראובן נכט: אני תומך בגישה של מקורות מהבחינה הטכנית.

ראובן נכט: אני אפילו ממליץ כשהמכונה חדשה להכפיל את הזמן כך שזה יהיה 60 חודשים במקום 30.

שלום שמחון: אתה יכול להצטרף לחוות הדעת שהם יגישו.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את התקנות.

שלום שמחון: .

אתי בנדלר: אלא אם כן תחליט לקיים דיון נוסף.

שלום שמחון: למישהו יש הערות על הטופס?

תמיר לדרמן: בסעיף 2 ובסעיף 3(ג) בטופס צריך לתקן כך שזה יהיה מטר קוב לשעה ולא לשנייה.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את הטופס.

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: תקנות מקורות אנרגיה (בדיקת נצילות הבעירה במחממים מוסקים דלק נוזלי או בגז), התשס"ד-2003

יוסי נוברסקי: חלק מהאנרגיה שאנחנו מייבאים נצרכת לצורכי חימום מים וחימום אוויר בחלקים תעשייתיים.

יוסי נוברסקי: להערכתנו, כמיליון טון שווה ערך נפט מידי שנה מופנה למטרה הזאת.

יוסי נוברסקי: המתקנים שממירים את הדלק לחום הם דודי מים, דודי שמן תרמי, או דוד שמחמם אוויר.

יוסי נוברסקי: אנחנו במשך שנים עקבנו אחרי הנצילות של המתקנים האלה, וגילינו שהנצילות מאוד ירודה.

יוסי נוברסקי: גם המעבדה לפיזיקה של משרד התעשייה ערכה בדיקות של דודי מים, כשהמסקנה היתה שהנצילות היא כ-40% כשניתן להגיע בקלות לנצילות של 80%.

יוסי נוברסקי: כשהדוד חדש הנצילות שלו מגיעה ל-85%.

יוסי נוברסקי: אנחנו מבקשים שתיעשה בדיקת נצילות.

אתי בנדלר: על מי זה חל?

אתי בנדלר: למי יש את הדוודים האלה?

אתי בנדלר: האם ברור שזה לא מטיל חובה על משקי בית?

יוסי נוברסקי: לא מדובר במשקי בית.

יוסי נוברסקי: אנחנו מגדירים את גודל הדוד.

דוד רודיק: אפילו המקוואות לא נכנסות.

יוסי נוברסקי: הגדרנו את הגודל של הדוד.

יוסי נוברסקי: אנחנו מדברים על מוסדות גדולים.

יוסי נוברסקי: הבדיקה פשוטה מאוד.

יוסי נוברסקי: גם אמצעי שיפור הנצילות פשוטים מאוד כך שקשה להעלות על הדעת פעולת שימור אנרגיה יותר חכמה מזו.

אבי מושל: אני חושב שחשוב מאוד שהתקנות האלה יאושרו, כי יש חשיבות ליציבות הדוד מבחינת פליטת זיהום אוויר.

זאב גרוס: "בוחן" – אדם שהממונה אישר לו לבצע בדיקת נצילות הבעירה בהתאם לתקנות אלה; "גז" – גז פחמימני מעובה, גז טבעי או גז המתקבל מתהליכי תסיסה המשמש חומר בעירה להסקת מחמם; "גזי פליטה" – תוצר של שריפת החומרים המסיקים את המחמם; "מחמם" דוד או מחולל למים חמים לאוויר חם או שמן תרמי בהספק גדול מ-580 קוו"ט המוסק בדלק נוזלי או בגז; "תקן" – ת"י (1676 " מיתקני הסקה למים חמים.

זאב גרוס: 2(א) נצילות בעירה של מחמם תיבדק בידי בוחן אחת ל-12 חודשים.

זאב גרוס: (ב) הבדיקה האמורה בתקנת משנה (א) (להלן – הבדיקה) תיעשה כאשר המבער פועל בלהבה גדולה וספירת הפיח בגזי הפליטה ביציאתם מהדוד היא מזערית; נתוני הבדיקה יכללו טמפרטורות גזי פליטה, טמפרטורות הסביבה, ואחוז דו תחמוצת הפחמן.

זאב גרוס: (ג) נצילות הבעירה תחושב לפי איבודי חום בגזי הפליטה, לפי סעיף 10.1.1 לתקן; קיימת באתר המחמם מערכת בדיקה של גזי פליטה, ייעשה החישוב לפי נתוני המערכת.

זאב גרוס: (ד) הבוחן ימסור את תוצאות הבדיקה לממונה תוך 39 ימים מיום ביצוע לפי הטופס שבתוספת.

זאב גרוס: ה) הראו ממצאי הבדיקה שנצילות הבעירה קטנה מ-83% עבור מחממי מים ו-80% עבור מחממי שמן תרמי ואוויר חם, ישפר בעל המחמם את הנצילות ותיערך בדיקה חוזרת של הנצילות בידי בוחן תוך שלושה חודשים מיום ביצוע הבדיקה האחרונה.

זאב גרוס: 3.

זאב גרוס: הממונה רשאי להיכנס לכל אתר שבו מופעל מחמם כדי לבדוק את נצילות הבעירה ולוודא את אמינות תוצאות הבדיקה.

זאב גרוס: 4.

זאב גרוס: האחריות לקיום הוראת תקנות אלה חלה על בעל המחמם ועל כל אדם האחראי לתחזוקה או להפעלה של המחמם.

אתי בנדלר: מה זה אדם האחראי לתחזוקה או להפעלה של המחמם?

יוסי נוברסקי: במשכן הכנסת, למשל, זה הממונה על המזגן, לא יו"ר הכנסת.

אתי בנדלר: זאת אומרת שאתה מדבר על עובד של תאגיד.

יוסי נוברסקי: כן.

אתי בנדלר: ההגדרה הזאת קיבלה את אישורה של הממונה על חקיקת המשנה?

ולדימיר נמירובסקי: כן.

אתי בנדלר: ההגדרה הזאת יכולה להיות קצת בעייתית, כי יש תאגידים שמתקשרים לפעמים עם קבלנים.

אתי בנדלר: השאלה אם אתם רוצים להעביר את האחריות לאותם קבלנים.

יוסי נוברסקי: הקבלנים הם לא בעלים של הדוודים.

אתי בנדלר: אתה אומר "ועל כל אדם האחראי לתחזוקה או להפעלה של המחמם".

יוסי נוברסקי: זה יהיה על שניהם.

אתי בנדלר: ובתנאי שהוא יודע שהועברה אליו אחריות לבדיקות תקופתיות.

אתי בנדלר: אני מניחה שלא יוגשו כתבי אישום נגד הפועל של קבלן המשנה.

יוסי נוברסקי: אנחנו נוהגים ליידע את הבעלים שיש תקנות כאלו.

אתי בנדלר: אין לי כל כך בעיה עם הבעלים, יש לי בעיה עם בעל חוזה.

יוסי נוברסקי: אנחנו נוהגים ליידע גופים שיש להם דודי מים גדולים לגבי התקנות האלו.

שלום שמחון: היועצת המשפטית של הוועדה תבדוק עם משרד המשפטים.

שלום שמחון: .

אתי בנדלר: אני מבקשת שתפנו את תשומת ליבה של הגברת רוזן לשאלה שעלתה כאן.

אתי בנדלר: אני מבקשת שהיא תודיע לי אם הנושא נבחן על ידה.

אתי בנדלר: אם יהיה צורך לתקן, אז רק התקנה הזאת תבוא לאישור הוועדה.

זאב גרוס: תחילתן של תקנות אלו 3 חודשים מיום פירסומן.

משה וינגרטן: בסעיף 2(א) כתוב שנצילות בעירה של מחמם תיבדק בידי בוחן אחת ל-12 חודשים.

משה וינגרטן: זה צריך להיות אחת ל-14 חודשים במקום אחת ל-12 חודשים, כי אם הבדיקה מתבצעת בחורף התוצאות הן שונות מאשר אם הבדיקה מתבצעת בקיץ.

שלום שמחון: הערתך מתקבלת.

שלום שמחון: זה תוקן ל-14 חודשים.

שלום שמחון: אנחנו מאשרים את התקנות מתוך תקווה שלא נצטרך להביא את סעיף 4 בחזרה לדיון בוועדה.

שלום שמחון: תודה רבה, הישיבה נעולה.