ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 80, 2003-10-29 09:00

שלום שמחון: שלום לכולם.

שלום שמחון: אני רוצה לפתוח את הישיבה בנושא פתיחת "נתב"ג 2000" ומכרזי הדיוטי-פרי השונים.

שלום שמחון: ועדת הכלכלה של הכנסת קיימה לפני מספר חודשים מועט סיור ברשות שדות התעופה, והתרשמה לחיוב מהנחישות של המנכ"ל והצוות שלו לעמוד בלוח זמנים מואץ כדי שרשות שדות התעופה תפתח את "נתב"ג 2000" בזמן.

שלום שמחון: אמנם הרבה מעבר לזמן המתוכנן, אבל כפי שהבנתי, מאז שהמנכ"ל הנוכחי, גבי אופיר, נכנס לתפקידו הוא עושה מאמצים גדולים כדי שנעמוד בלוח זמנים סביר, וכדי שבעונת התיירות הבאה, בקיץ הבא, נתב"ג 2000" ייפתח.

שלום שמחון: יחד עם זאת, במהלך הסיור שלנו עלו מספר נושאים שהגענו בהם לסיכום בין מנכ"ל הרשות וביני.

שלום שמחון: סיכמנו שבשלב כזה או אחר נזמן דיון בוועדה כדי לעסוק במכלול הנושאים שעומדים על סדר היום, וזה כולל כמובן שורה של מרכיבים שמאוד חשובים לוועדת הכלכלה, שאמונה על התחום הזה בכנסת ישראל.

שלום שמחון: כפי שהבנו סיום בנית "נתב"ג 2000", כלומר טרמינל 3, לוותה בקשיים ובלא מעט דחיות.

שלום שמחון: אנחנו מאוד מקווים שכפי שאמר מנכ"ל רשת הוא ייפתח ב-15 ביוני, אלא אם כן נשמע דברים אחרים בהמשך.

דוד טל: באיזו שנה?

שלום שמחון: בשנה הבאה, שנת 2004.

שלום שמחון: זה נכון שזו אחת הפעמים הבודדות שלא הופעת, לא היית בסיור הזה וזה דבר יוצא דופן.

שלום שמחון: אני מקווה שבסיור הבא תהיה.

שלום שמחון: כמובן שהפתיחה של טרמינל חדש כרוכה בנושאים נוספים, כמו הכנת תשתית תעבורתית אל ומהטרמינל, סיום ההתחשבנות עם תושבי הסביבה - מי כמוני מכיר את זה כחקלאי וכמושבניק - סידורי הביטחון והקצאת שטחי מסחר.

שלום שמחון: בנושא הקצאת שטחי המסחר יש להתייחס לנושא בשני מישורים.

שלום שמחון: גודל השטחים, ייעודם, תחרות על אלו הליכים מתקיימים לצורך הקצאת השטחים המיועדים למסחר, והאם תתקיים תחרות אמיתית על כיסו של הצרכן, באופן שלא יינתן בסופו של דבר מונופול למומחה בתחום מסוים.

שלום שמחון: אני מעלה את העניין, כיוון שאם יש סיבה מרכזית לזימון הדיון היום, זו העובדה שוועדת הכלכלה של הכנסת אמונה על ההגנה של הצרכן הישראלי.

שלום שמחון: הדיוטי-פרי הוא מרכיב חשוב בחייו – חשבנו אפילו להזמין את אלי יצפאן היום ובסוף ויתרנו, אולי נעשה את זה בדיון הבא.

שלום שמחון: אני מעלה את העניין כיוון שלפחות ועדת הכלכלה הנוכחית, מגלה רגישות גדולה לנושאים של הגנת הצרכן.

שלום שמחון: לתחרות בדיוטי-פרי יש השפעה מאוד חשובה, אם יש תחרות אמיתית, ואם הישראלי מוציא פחות, ואנחנו יודעים שהישראלים מרכזים לא מעט מהקניות שלהם כבר בארץ.

שלום שמחון: יש לכך השפעה גם על השוק המקומי בכלל.

שלום שמחון: כדי למנוע מצב שחלקים מסוימים של השוק המקומי יקרסו.

שלום שמחון: כפי שאתם יודעים, מבקר המדינה לפני מספר שנים, בדו"ח שלו, נדמה לי משנת 99', הציג את העובדה שהסכמות לא אחראיות של מי מהזכיינים עשויות להשפיע בסופו של דבר על התחרות בשוק המקומי.

שלום שמחון: מאחר ואני מבין שהתכנסנו פה לא מעט בעלי עניין, אני רוצה לומר מראש שאני מודע לכך – ואני אומר את זה במיוחד לגבי אופיר, מנכ"ל רשות שדות התעופה – כי בימים אלה מתקיימים הליכים מכרזיים על חלק ממוצרי הדיוטי-פרי, וכן כי ישנם הליכים משפטיים.

שלום שמחון: מאליו מובן שוועדת הכלכלה לא שמה עצמה במקום ועדות המכרזים החוקיות, ואין בכוונתה לא להתערב בהם, ואף לא לדרוש מידע העלול לפגוע בהליכים המתקיימים בדין.

שלום שמחון: אני רוצה שתדע את זה, מר אופיר, הבהרתי לך את זה באופן בלתי משתמע לשני פנים בשיחת הטלפון בינינו, ואני יכול להניח שגם גורמים נוספים אמרו לך את עמדתי המקצועית בעניין הזה.

שלום שמחון: עם זאת, ככל שהמידע שאנו מבקשים לקבל במהלך ישיבה לא מתנגש עם ההליכים שהזכרתי, הרי שהוועדה בהיותה ועדה פרלמנטרית, שבתחום ענייניה הפיקוח על רשות שדות התעופה, מצפה לקבל מכם תשובות מלאות ובלתי מתחמקות.

שלום שמחון: אני חוזר ואומר, שאם יישאלו שאלות שהתשובות עליהן אינן עומדות בכללים שאמרתי, הרי שאתם רשאים- ואף יותר מזה זוהי חובתכם - שלא להשיב עליהן במועד זה.

שלום שמחון: הוועדה לא חושבת שהיא בית משפט, ובגלל זה שחררתי את היועצת המשפטית מהישיבה הנוכחית, כדי שאתה תבין שאין לי ממש עניין להתערב.

שלום שמחון: כל מה שמעניין אותנו זה ארבעה מרכיבים חשובים מאוד.

שלום שמחון: אחד, שנתב"ג ייפתח סוף-סוף בזמן, ואתה תאמר על זה מספר דברים.

שלום שמחון: העניין השני הוא הנושא של הבידוק הביטחוני, והכוונה להטיך היטל נוסף - כפי שעלה בסיור שלנו – של כאר

שלום שמחון: בעה דולר, כדי להכניס את המכשור הדרוש לטובת הבידוק הביטחוני.

שלום שמחון: אני מבין שבעניין הזה אתם טרם מסתדרים האוצר, ויש כוונה להטיל את זה על הצרכן.

שלום שמחון: אתה כמובן מבין שחברי ועדת הכלכלה נעמדים על הרגליים בעניין הזה, למרות החשיבות של העניין, כיוון שהחלק השני של הדיון הזה עוסק בעניין נוסף, שנדמה למישהו שרק המדינה במצב קשה והאזרחים הם במצב טוב.

שלום שמחון: גם האזרחים הם לא במצב טוב, וגם לאזרחים קשה בימים אלו, ואין שום סיבה שבכל דבר אנחנו נמצא את הפרה החולבת, שזה האזרח, ונטיל עליו מעמסה נוספת.

שלום שמחון: אני מאוד מבקש שגם החברים שהגיעו הנה – אני מודע לעובדה שכל אחד מייצג פה גורמים נוספים – יבינו שוועדת הכלכלה היא לא בית משפט.

שלום שמחון: אני חוזר על זה בכוונה, גם כדי שהצגת הטיעונים תהיה מספיק עניינית, כי אמרתי מה נקודת המבט שלנו.

שלום שמחון: נקודת המבט שלנו היא שנתב"ג ייפתח בזמן, שהנושא של האגרה הנוספת לטובת הבידוק הביטחוני ייפתר, שתהיה תחרות אמיתית בשטחי המסחר בנתב"ג – זה לא עסק פרטי של אף אחד – עם סדר גודל של מיליוני נוסעים שיוצאים מכאן בשנה, אין שום שסיבה שבעולם שלא ניצור שם תחרות שתוזיל את העלות לצרכן הישראלי.

שלום שמחון: אין שום סיבה שוועדת הכלכלה לא תתייחס גם לשוק המקומי, שאין לנו עניין שייפגע בסופו של דבר.

שלום שמחון: אם תהיה תחרות אמיתית בנתב"ג, אין לי ספק שהשוק המקומי ייפגע פחות.

שלום שמחון: אנחנו לא רוצים להגביל את ההכנסות של רשות שדות התעופה, אבל בטח שלא להגיע למצב שידרוש את התערבות הממונה של הממונה על ההגבלים העסקיים, של מבקר המדינה ושל גורמים אחרים.

שלום שמחון: הנקודה הזאת, לנו היא מאוד חשובה, מאוד רגישה, ואני מקווה מאוד שבדברים שאתה תציג פה, מר אופיר, נקבל תשובות לגבי חלק מהדברים.

שלום שמחון: אני מקווה גם שפתיחת הדברים שלי מניחה את דעתך ואת חששותיך לגבי אופי הדיון שאנחנו מתכוונים לנהל, ואני אומר את זה במלוא האחריות.

שלום שמחון: לנו חשובים הדברים שאמרתי, ויש לנו כוונה לשתף פעולה ככל האפשר, כדי שתעמוד בלוח הזמנים שהצבת לעצמך, ותיקח בחשבון שכמי שמוביל חברה עם מנוף כלכלי אמיתי המשק, אתה צריך לחשוב עם ההיבטים האחרים של המשק הישראלי ולקחת אותם בחשבון.

שלום שמחון: מבחינת סדר הדיון, אנחנו נאפשר למנכ"ל הרשות לפתוח.

שלום שמחון: אבקש אחר ממי שרוצה להתייחס, להתייחס באופן ממוקד, קצר, ובסופו ש דבר נשתדל להגיע לסיכום, אלא אם כן לא נצליח, ונשאיר את זה לפעם אחרת.

שלום שמחון: בבקשה, מר אופיר.

גבי אופיר: אני מודה ליו"ר, בוקר טוב לכולם.

גבי אופיר: הרשות לא מרגישה שהיא מגיעה לכאן לאיזה בית משפט.

גבי אופיר: היו לנו מספיק שיחות, ושאלנו מה מהות הפגישה, וכשהובהר, אנחנו שמחים להתייצב כאן, ולתת את כל הנתונים בשקיפות המלאה.

גבי אופיר: לגבי טרמינל 3, המכונה "נתב"ג 2000".

גבי אופיר: הוא ייפתח בין ה-15 ליוני לבין אחרי החגים.

גבי אופיר: 15 ביוני הוא ערב פתיחתו של הקיץ ותנועת הנוסעים המרבית, שאנחנו בדרך כלל מעבירים כל שנה.

גבי אופיר: לא היינו רוצים לעבור לטרמינל 3 כשאנחנו נמצאים בשיא תנועת הנוסעים.

גבי אופיר: ה-15 ביוני, כפי שנקבע על ידי, הוא תאריך אתגרי מסיבה פשוטה.

גבי אופיר: ככל שניכנס מוקדם יותר ל"נתב"ג 2000" ייטב לרשות, ייטב לאזרחי המדינה.

גבי אופיר: ייטב לרשות מבחינה כלכלית, כי המשמעות של פרוייקט שמונה סדר גודל של כמיליארד דולר על כל הבניה מסביב – עלות בנית טרמינל 3 היא 600 מיליון דולר, מערכת הכבישים, רכבת, המערכות השונות זה מגיע לכדי מיליארד דולר – רק הפחת במשך כשנה זה בסדר גודל של למעלה מ-50 מיליון שקל, ולכן ישנה חשיבות בכניסה המוקדמת.

גבי אופיר: לצערי הרבה

גבי אופיר: ה-15 ביוני עומד כרגע על גבול מסוים שצריך עדיין לבדוק אות, ואני מתעקש על ה-15 ביוני.

גבי אופיר: יחד עם זאת, אנחנו לא חוצים מעבר ל-2004.

דוד טל: אחרי החגים?

גבי אופיר: אני אומר אחרי החגים, כי זה חלון הזמן בפועל - - -

דוד טל: זה כבר יוצא קרוב ל-2005.

גבי אופיר: אני מדבר על בין אוקטובר לדצמבר, סוף שנה.

גבי אופיר: לא הייתי רוצה לעבור לטרמינל 3 כשאנחנו נמצאים בשיא תנועת הנוסעים.

גבי אופיר: לנו אין ניסיון בישראל לגבי היקף הפרוייקט של מעבר לטרמינל 3, אבל יש לנו ניסיון בבניית שדות תעופה וטרמינלים בעולם.

גבי אופיר: הונג קונג – שזה שדה בין-לאומי מעולה – נכשל כישלון טוטאלי מעצם זה שנכנסו בצורה לא נכונה.

גבי אופיר: באתונה, לעומת זאת, יש לנו לקחים חיוביים מאוד.

גבי אופיר: לכן אנחנו לומדים את העניין.

גבי אופיר: חודש לכאן או חודש לשם, זאת לא המהות.

גבי אופיר: הציניות של באיזה שנה זה ייפתח, ובאיזה חודש זה ייפתח, אנחנו לא בשלב הזה שנצטרך להגיב.

גבי אופיר: כשעם ישראל ייכנס, אנחנו צריכים לתת את מיטב השירות לנוסע.

גבי אופיר: אני חושב שמדינת ישראל, לכשנגזור את הסרט, תתגאה בפרוייקט הזה.

גבי אופיר: מאז 48' לא התמודדנו עם פרוייקט בסדר גודל שכזה, גם בהיקפו, גם במורכבותו.

גבי אופיר: בסך הכל, אנשי הרשות הם אנשים מקצועיים.

גבי אופיר: אין ספק שהפרוייקט הזה סבל טלטלות לא מעטות.

גבי אופיר: פשיטות רגל של הקבלן הטורקי – כפי שאתם זוכרים – דחה במספר חודשים.

גבי אופיר: הכנסנו את מנרב – לא בתקופתי, אני הגעתי מאוחר יותר, לאחר שהשתחררתי מהצבא.

גבי אופיר: עובדים זרים.

גבי אופיר: דרשנו סדר גודל של קרוב ל-600 אנשים, כבר מזה קרוב שלשמונה חודשים.

גבי אופיר: ראיתי חוסר יכולת של משרדים שמטפלים בנושא, עם כל הרצון הטוב שלהם, ועם כל זה שזה פרוייקט לאומי, אנחנו לא מצליחים להוביל את העניין, עד נכון לדקות אלו.

גבי אופיר: על אף הכל אנחנו נלחמים בשיניים לסייע לקבלנים לקבל עובדים זרים, לאחר שניסינו להביא גם עובדים ישראלים.

גבי אופיר: זה נשמע מוזר.

גבי אופיר: פרוייקט לאומי, בסדר עדיפות ראשון, רבין זכרונו לברכה היה מבין יוזמי הרעיון, ואנחנו מתמודדים יום יום, שעה שעה לגבי העובדים.

גבי אופיר: אתה, כיו"ר הוועדה יחד עם הוועדה ראית, בסיור שערכתם אצלנו, את כמות העובדים בנושא הזה.

גבי אופיר: יחד עם זאת, אני מודה שגם מבית, במשך התקופה הזאת, היו עיצומים של ועד הטכנאים והמהנדסים, כחלק מסכסוכי העבודה, שגם הם תרמו לנושא הזה.

גבי אופיר: אני יכול להגיד לך, אדוני היו"ר, שהפרוייקט הזה ייפתח.

גבי אופיר: אני מקווה מאוד שזה יהיה ב-15 ביוני, במידה ולא הוא ייפתח רק אחרי החגים, כי אני רוצה שעם ישראל לא יסבול במירכאות כתוצאה מהמעבר.

גבי אופיר: אין לי ספק, שזה אחד הפרוייקטים הלאומיים שמדינת ישראל יכולה להיות גאה בהם.

גבי אופיר: לשאלתך, חה"כ טל, זה ייפתח אחרי החגים בשנת 2004.

גבי אופיר: אם אתה רוצה, אתן לך גם את התאריך העברי.

דוד טל: כבר ענית לי על זה.

דוד טל: אני לא יודע למה אדוני מתחיל בתחילת הישיבה בטונים כאלה צורמים.

דוד טל: יש לנו אוזן מאוד מוזיקלית, אני לא יודע למה אתה אומר שנה פה, שנה שם, חודש פה חודש שם.

דוד טל: אנחנו מדברים על חמש שנים.

דוד טל: יש פה איזשהו מחדל, ואני, כחבר הוועדה, מבקש לדעת מי אחראי למחדל.

דוד טל: עכשיו שרבבת גם איגודים מקצועיים - הגם שאני בא מסיעה שקרובה לאיגודים המקצועיים – השאלה היא של מי המחדל בשנים הארוכות האלה, חמש שנים?

גבי אופיר: אני מתנצל אם זייפתי מבחינה מוזיקלית, כי זה לא החלק החזק שלי.

גבי אופיר: אני לא מקבל על הסף את המילה "מחדל".

דוד טל: חמש שנים זה לא מחדל?

דוד טל: לעומת הנצח לא, אבל לעומת החיים שלנו - - -

גבי אופיר: אני ממליץ, במקום להתרשם מדפי העיתון, להגיע לרשות ולבדוק באופן מהותי את מה שעבד לגבי טרמינל 3, עד הבאתו לקצה.

גבי אופיר: אני מודה, שניתן היה לעשות דברים טובים יותר.

גבי אופיר: מי שלא עושה לא טועה בהיקפים כאלה, את זה אתה יודע מצוין.

גבי אופיר: חבל שלא סיירת אתנו באותו יום, כשתיכנס פנימה תראה את ההיקפים.

גבי אופיר: אני חושב שהפרוייקט הוא פרוייקט גדול מאוד, ואני מתכוון, לקראת סיום "נתב"ג 2000", להקים צוות בדיקה פנימי, שיבצע בדיקה לגבי כל הלקחים, כי אני מניח שאנחנו נבנה עוד שדות תעופה אחרים במדינת ישראל.

גבי אופיר: אנחנו הולכים לבנות שדה תעופה נוסף, בין-לאומי, בצומת תמנע, כפי שאתה יודע.

גבי אופיר: יש הרבה מאוד לקחים.

גבי אופיר: אני מקבל את הכל.

גבי אופיר: אבל פסיקה חד-משמעית, כפי שאתה אומר, זה אפילו מעליב בשלב זה.

דוד טל: למה?

דוד טל: אדוני, האלוף בצה"ל - - -

שלום שמחון: הויכוח עכשיו ביניכם?

דוד טל: לא, אסביר.

דוד טל: יש דיון מאוד לוהט, ויש לי יצר רע מאוד להיות שם, בוועדת חוק, חוקה ומשפט.

דוד טל: אני יכול להיות, וצריך להיות שם.

דוד טל: אבל בגלל שאני מכבד את הוועדה הזאת ואת הנושא הזה, אני מגיע לכבד את אדוני.

דוד טל: אם אדוני ירצה, אשחרר את אדוני, ואדוני ינהל פה דואט בינו ובין המנכ"ל, וזה בסדר.

דוד טל: אני רוצה להזכיר לאדוני שהתפקיד שלנו זה לפקח על הרשות המבצעת, ואנחנו צריכים לעשות את זה.

דוד טל: עצם העובדה שאני מעלה שאלות - לא צריך לראות את זה כהתרסה.

דוד טל: אני רוצה רק להבהיר כמה דברים.

שלום שמחון: זה בסדר, נראה לי רק שנכנסתם לפינה אישית ביניכם.

דוד טל: חס וחלילה, אנחנו בקושי מכירים.

דוד טל: אם היית אלוף בצה"ל, תאר לעצמך שכאלוף היה לך פרוייקט לבצע, ומשום מה הפרוייקט הזה לקח שנה ועוד שנה – אחרי חמש שנים לא היית מסיק מסקנות לגבי המחדל הזה?

גבי אופיר: אני לא נביא לעתיד, וגם לא לעבר.

גבי אופיר: קבלתי את הפרוייקט הזה לפני שנתיים - - -

דוד טל: זה לא אישי, יש איזו רציפות של שלטון.

שלום שמחון: סליחה, אני רוצה להניע את הדיון.

שלום שמחון: אין ספק שהעיכוב ב"נתב"ג 2004" שבסופו של דבר יהיה ב-2004, הוא דבר שצריך לבדוק אותו.

שלום שמחון: אם תרצה, חה"כ טל, שנקיים דיון נפרד בוועדה, עם כל הגורמים מתחילת הדרך, אשמח לעשות את זה.

דוד טל: אני מקבל את זה.

דוד טל: ניזום פנייה בנושא.

גבי אופיר: זה מאוד חשוב, אבל אני חייב לענות לשאלה האחרונה.

גבי אופיר: אילו אני הייתי מתכנן את "נתב"ג 2000" ובודק קדימה, יכול להיות שלא הייתי מצהיר על התאריך הזה.

שלום שמחון: הוא היה קורא לו "נתב"ג 2007".

מל פולישוק-בלוך: חשבתי שאתה הולך להגיד שאז היית עושה את זה בזמן, זה יותר רציני.

גבי אופיר: יכול להיות גם שהייתי מקדים את תאריך הכניסה.

גבי אופיר: אני לא יודע להגיד.

3261: אני מציע לך, בפעם הבאה תקראו לזה "נתב"ג 3000".

שלום שמחון: מר אופיר, לא התייחסת לנושאים האחרים.

גבי אופיר: זה היה פתיח, ועכשיו אתייחס לנושא המכרזים.

גבי אופיר: צריך לזכור שעיקר ההכנסות ברשות הם מאגרות ומנוסעים מסחריים.

גבי אופיר: 52% מההכנסות הן מהנושאים המסחריים, ו-48% הן בנושא אגרות נוסעים ומטוסים.

גבי אופיר: זאת החלוקה, פחות או יותר, כאשר את עיקר הרווחים אנחנו מקצים לטובת פיתוח רשות שדות התעופה.

גבי אופיר: שדות התעופה הפנימיים, ובנייה של נמלי תעופה, כמו למשל תמנע, ועוד הרשימה ארוכה.

שלום שמחון: 48%, 52% - זו גם החלוקה המקובלת בעולם?

גבי אופיר: לטעמי לא.

גבי אופיר: אנחנו די מוכשרים כדי להניב נכס בצורה מיטבית ברשות, כי אחרת היינו צריכים להשית את עיקר ההוצאות על אזרחי המדינה.

גבי אופיר: זאת אומרת, אם זה רק 48%, ואנחנו נרצה לבנות את תמנע, ונרצה להכניס מערכות ביטחוניות פנימה, ונרצה לשפר את שדות התעופה הפנים-ארציים, במקום 13 דולר שגובים היום, האגרות יהיו אולי בסדר גודל של 23, 30 ו-40 דולר לכרטיס.

גבי אופיר: אנחנו מבין המדינות שרמת האגרות בהן היא נמוכה.

גבי אופיר: אנחנו גם מבין המדינות שלא גובים מכל נוסע שמגיע דמי פיתוח.

גבי אופיר: למשל, בשדה התעופה בקנדה, אמרו לי שגובים סדר גודל של 15 דולר מכל מי שמגיע, ויש עוד רשימה כזאת.

גבי אופיר: על פי חוקי הרשות ובאישור הממשלה, אנחנו תאגיד שמטרותיו כלכליות עד כמה שניתן.

מל פולישוק-בלוך: יש לכם גרף שאומר כמה אתם גובים, וכמה מדינות אחרות?

מל פולישוק-בלוך: לא לתת איזו דוגמה אחת בעולם, שגובים יותר.

גבי אופיר: כן.

גבי אופיר: אנחנו נוכל לתת בהזדמנות מסמך מאוד מסודר, שמראה את המיקום שלנו מבחינת האגרות לנוסע.

גבי אופיר: למשל, שדות תעופה פנים ארציים הם הפסדיים.

גבי אופיר: אנחנו משלמים כתוצאה מזה שאין אגרות לשדות תעופה פנים ארציים, 17 מיליון דולר בשנה, ואת זה אנחנו מכסים דרך הטיסות הבין-לאומיות.

שלום שמחון: בנובמבר 2000 הועבר מכתב על ידי ועדת הכלכלה לרשות שדות התעופה – אז אתה עדיין לא היית שם, היה מאבי קוסטליץ – שביקשנו בו שני דברים.

שלום שמחון: ביקשנו את שיטת הצמדת האגרות הנגבות על ידי רשות שדות התעופה, ושניים את התשלומים השונים – ובכללם אגרות – הנגבים על ידי הרשות בעבור השירותים הניתנים על ידה.

גבי אופיר: עוד שני משפטים וסיימתי, ואני אעביר את רשות הדיבור למר דיין שיענה.

גבי אופיר: סך הכל, במעבר לטרמינל 3 אנחנו עוסקים במאות מכרזים.

גבי אופיר: מכרזי הדיוטי פרי הם חלק, אבל הם מאוד מרכזיים מבחינתנו, האלקטרוניקה וה-LTP שזה הבשמים, הטבק והסיגריות.

גבי אופיר: כמובן שיש עוד עשרות רבות של מכרזים, שהם יקבעו את עתידה של הרשות, כדי להמשיך להבטיח יציבות כלשהי, למרות התקופה הכלכלית הקשה הזאת.

גבי אופיר: אני מלווה את הפרוייקט הזה כמובן, בנוסף להרבה מאוד פרוייקטים, יחד עם חבריי שנמצאים כאן.

גבי אופיר: מר שפירא אחראי על החלק המסחרי.

גבי אופיר: הוא ייתן סקירה על כל התפיסה של נושא המכרזים, כיצד מלווים.

גבי אופיר: מר דיין, סמנכ"ל כספים, יסביר באופן מהותי גם לגבי השאלה שלך, אדוני היו"ר, וגם בכלל הכנסותיה של הרשות בצורה מפורטת.

גבי אופיר: הגברת רינה פאר, היועצת המשפטית שלי נמצאת כאן, אני מקווה שהיא לא תצטרך להתערב כאן.

גבי אופיר: בכל פעם שאנחנו עוברים קו אדום, תעצרי אותנו ברשותך, כי אין לנו פה שום יעוץ אחר.

גבי אופיר: בפגישה הזאת, אני לא מתכוון לדון בפרטי המכרז של האלקטרוניקה או של נושא הבשמים, כי הנושאים האלה נמצאים בתהליך מכרזי.

גבי אופיר: ד"ר יעקב נאמן כתב לנו התייחסות כלשהי, נתנו תשובה כמובן.

גבי אופיר: הנושא הזה גם נמצא בבית המשפט המנהלי בתל-אביב, בבית המשפט העליון, ומן הדין לא לענות.

גבי אופיר: אין לי כוונה להיכנס לזה, ואני חושב שזה לא נכון מבחינה חוקית.

גבי אופיר: אני מבקש שמר דיין יענה לשאלת היו"ר.

הלנה ביילין: אני מייצגת את ג'ימס ריצ'רדסון, עו"ד יעקב נאמן מייצג את קבוצת סקאל.

הלנה ביילין: רציתי לומר שגם אנחנו משיבים בעתירות, אנחנו נמצאים בבית משפט בהליכים משפטיים.

שלום שמחון: גברת ביילין, אמרתי את הדברים האלו בפתיחת הדברים.

הלנה ביילין: 100%, אבל בגלל שהוזכרו הנוכחים, רציתי להצטרף.

שלום שמחון: יתרה מכך, עשיתי מה שאני לא עושה בדרך כלל והקראתי מן הכתב, כדי שהדברים יהיו ברורים.

שלום שמחון: יחד עם זאת - אני לא יודע אם היית בפתיחה - הסברתי בדיוק מה מעניין את ועדת הכלכלה.

שלום שמחון: ודאי שהעניין של ועדת הכלכלה יכול להשפיע על האופי בו הדברים יתנהלו בעתיד, כיוון שיש לנו עניין לדעת מה הולכים לעשות בדיוטי פרי.

שלום שמחון: זה בסך הכל עניין שנוגע לכל אזרחי ישראל.

שלום שמחון: יש לנו עניין לדעת האם בדיוטי פרי תתקיים תחרות אמיתית, יש לנו עניין לדעת האם השיקולים שנוגעים לחלוקת שטחי המסחר בדיוטי פרי נותנים מענה למה שהאזרח צריך בעתיד.

שלום שמחון: יש לנו עניין לדעת האם המכרזים האלה לא ישפיעו - ולכן הזמנו לכאן את נציג האוצר – במידה מסוימת, השפעה שלילית על השוק המקומי.

שלום שמחון: יש לנו עניין בהגנה בסופו של דבר, על הצרכן הישראלי.

שלום שמחון: זה תפקידה של הוועדה.

שלום שמחון: גם אם יש כאבי בטן למישהו, אני לא יכול לראות דבר שמופיע יותר מידיי, מלווה יותר מידיי בתקשורת.

שלום שמחון: הייתי מעדיף במצב רגיל שהגופים המתאימים יבקשו להופיע בפני הוועדה, ולא שאנחנו נבקש מהם להופיע.

שלום שמחון: לפעמים נדמה, שכאשר מישהו מזמין אותך לכנסת, אז הוא רוצה להעמיד אותך בפינה, הנה הוא רוצה להתערב.

שלום שמחון: אין לנו עניין בכיוון הזה.

שלום שמחון: מר אופיר יודע שככל שהוא ירצה, בכל עניין, להופיע בפני ועדת הכלכלה, תמיד עדיף שהוא יבקש את זה קודם, מאשר שאנחנו נבקש.

שלום שמחון: כיוון שברגע שאנחנו מבקשים את זה, את מבינה שאני לא יכול, עם כל הרצון הטוב שלי, להגיד לחה"כ טל או לחה"כ פולישוק או לאחרים כיצד לנהוג בדיון.

שלום שמחון: אני יכול לכוון אותו, אבל לא יותר מזה.

שלום שמחון: לכן אני ממליץ בהזדמנות הזאת שאנחנו נפגשים פה, גם להבא להבין שתמיד כדאי להקדים תרופה למכה, כיוון שאם הדברים היו מוצגים בפני ועדת הכלכלה קודם לכן, הייתה משמיעה את דברה.

שלום שמחון: לא יושבים אנשים טיפשים בכנסת, יש פה אנשים מאוד נבונים שיודעים בדיוק מה הם רוצים, ומסוגלים לומר את הדברים.

שלום שמחון: גם אם בקשתי באופן חברי מחה"כ טל לאפשר לי להניע את הדיון, זה לא אומר שאין לו מה לומר בעניין.

שלום שמחון: יש לו הרבה מה לומר בעניין, ואנחנו מתכוונים לומר את זה, כדי שאם ייווצר מצב חדש, שהדברים יילקחו בחשבון על ידיכם, כי אנחנו לא מחליפים את רשות שדות התעופה.

שלום שמחון: אין לנו עניין בזה, ואנחנו גם לא מתכוונים.

שלום שמחון: אנחנו רוצים שתשמעו אותנו, ושלא תאמרו אחר כך ש"נתב"ג 2000" היה צריך להיות "נתב"ג 3000", כמו שאמר עו"ד יעקב נאמן.

שלום שמחון: שלא תגידו אחר כך שאמרנו לכם שאנחנו צריכים להתערב בתחרות שלא קיימת בתוך הדיוטי פרי.

שלום שמחון: אנחנו לא רוצים להגיע למצב הזה שבעוד שנה שנתיים נגיד לכם שיש פה הגזמה פראית, יש פה השתוללות, ואנחנו מתערבים.

שלום שמחון: אחר כך יגיד מנכ"ל רשות שדות התעופה, איך יכול להיות, כבר היה מכרז, כבר הייתה הכרעה, כבר קרו הדברים, והנה המחוקק מתערב.

שלום שמחון: זאת לא כוונתנו, ממש לא.

שלום שמחון: לכן אני מציע, לא רק למר אופיר אלא גם לחברים אחרים, שנוגעים לגופים ממשלתיים אחרים, לקחת בחשבון שלפעמים אפשר לבקש להופיע, לא תמיד צריך להיות מוזמן.

דוד טל: אדוני היו"ר, תכוון אותי ברשותך.

דוד טל: הבנתי שהנושא העיקרי הוא נושא טרמינל 3 והדיוטי פרי.

דוד טל: האם אנחנו נכנסים רק לטרמינל או גם לדיוטי פרי?

דוד טל: אם לדיוטי פרי, אמר המנכ"ל שהוא לא מתכוון כרגע לעסוק בנושא הזה.

שלום שמחון: גם אני אמרתי את זה.

רינה פאר: הוא מנוע.

דוד טל: אני לא יודע, אני לא משפטן.

רינה פאר: בשביל זה אני פה.

דוד טל: בסדר, אני רק רוצה לומר לגברתי שוועדות הכנסת לא מנועות לדון בכל דבר, אפילו שהוא תלוי ועומד בבית משפט.

דוד טל: את מכירה ודאי את הפרדת הרשויות, הם עוסקים בשלהם, אנחנו עוסקים בשלנו.

דוד טל: אם אנחנו מתעסקים רק בטרמינל, כדאי שנדע את זה.

דוד טל: ואם זה כך, חבל שעו"ד יעקב נאמן יישב פה, וחבל שהגברת ביילין תשב פה.

שלום שמחון: אמרתי שאנחנו עוסקים פה בשלושה מרכיבים.

שלום שמחון: אחד, בכוונתנו ש"נתב"ג 2000" ייפתח במועד, בין ה-15 ביוני לבין סיומה של שנת 2004.

שלום שמחון: שניים, בנושא כוונת רשות שדות התעופה להטיל אגרה נוספת של ארבעה דולר על נוסע לצורך הבידוק הביטחוני.

שלום שמחון: הנושא השלישי הוא שטחי המסחר בטרמינל 3, ועל זה רצינו לקבל תמונה.

דוד טל: כולל המכרזים של הדיוטי פרי?

שלום שמחון: כן.

שלום שמחון: בבקשה, מר דיין.

יעקב דיין: בוקר טוב.

יעקב דיין: אתן קצת נתוני רקע, אפרט קצת מה שהמנכ"ל התחיל, גם בעלויות של "נתב"ג 2000" וגם בשיטות המימון.

יעקב דיין: בשנים 94' עד ספטמבר 2000, שיעור הצמיחה ברשות היה אחד הגבוהים, בין 8% ל-10% לשנה בממוצע.

יעקב דיין: הכנסות הרשות גדול מכ-200 מיליון דולר ל-400 מיליון דולר.

יעקב דיין: בשנת השיא, שנת 2000, הגענו לתנועת שיא בין-לאומית של 9.3 מיליון נוסעים, ו-400 מיליון דולר הכנסה.

יעקב דיין: מאז ספטמבר 2000, אנחנו נמצאים בירידה, ובשנת 2002 סיימנו בכ-6.8 מיליון נוסעים, ואנחנו מקווים שהשנה נסיים באותו מספר של נוסעים בין-לאומיים בנתב"ג.

יעקב דיין: 95%, 96% מהכנסות הרשות הם מנתב"ג בלבד.

יעקב דיין: כל שדות התעופה האחרים מפסידים כסף, כפי שאמר המנכ"ל.

יעקב דיין: יש גירעון בכל שדות התעופה הפנים ארציים, של כ-17 מיליון דולר, משום שאין אגרות בין-לאומיות.

יעקב דיין: ההכנסות שלנו מתחלקות לשני מרכיבים.

יעקב דיין: יש את ההכנסות התעופתיות, ויש את ההכנסות המסחריות נכסיות.

יעקב דיין: ההכנסות התעופתיות בשיא שלהן, הגיעו לכ-200 מיליון דולר בשנת 2000.

יעקב דיין: בשנה הזאת נסיים בכ-150 מיליון דולר הכנסה תעופתית.

יעקב דיין: הכנסה תעופתית זה אגרת נוסע יוצא, היום היא 13 דולר, והיא מהנמוכות בעולם.

יעקב דיין: יש לנו את ההשוואות הבין-לאומיות, ההכנסה הזאת היא כ-13 דולר לנוסע יוצא ועוד כשלושה וחצי דולר לנוסע נכנס.

יעקב דיין: יש לנו אגרות נחיתה, אגרות חנייה, אגרות פיקוח אווירי.

יעקב דיין: כל ההכנסות האלה תורמות כ-48% מהכנסות הרשות, וכפי שאמרתי, בשיא שלהן הן היו 200 מליון דולר, והיום אנחנו בפחות מ-150 מיליון דולר.

יעקב דיין: שנת 2003, היא השנה הזאת, אנחנו נסיים בתנועת נוסעים בין-לאומית של 6.8 מיליון, והכנסה של 300, 305 מיליון דולר בלבד, כלומר 100 מיליון דולר פחות מההכנסה בשנת השיא.

יעקב דיין: מאז ספטמבר 200, הירידה המצטברת בהכנסות היא כ-250 מיליון דולר.

שלום שמחון: משנת 2000?

יעקב דיין: מספטמבר 2000 עד היום.

יעקב דיין: כל ההכנסות שלנו צמודות לשער היציג של הדולר.

יעקב דיין: אין שיטת הצמדה אחרת, אין שיטת הצמדה למדד.

יעקב דיין: היו דיונים על כך בזמנו, חברות התעופה מתנגדות, משום שהכנסותיהן גם כן בדולרים או ביורו.

יעקב דיין: לכן, ההכנסות שלנו גם הן בדולרים.

יעקב דיין: אני רוצה להגיד שגם הדולר נשחק.

יעקב דיין: ישנו שיעור האינפלציה האמריקני, ה-CPI, ואנחנו אפילו לא מצמידים את ההכנסות ל-CPI.

יעקב דיין: מאז 94', כמעט לא עלו האגרות בשדה התעופה.

יעקב דיין: בהשוואות שאנחנו עושים, האגרות אצלנו הן בין הנמוכות בעולם.

יעקב דיין: ההכנסה השניה הגדולה זו ההכנסה המסחרית נכסית.

יעקב דיין: בשיא היו 200 מיליון דולר, השנה נסיים בכ-150 מיליון דולר הכנסה מסחרית.

יעקב דיין: עיקר ההכנסה היא הכנסה מהדיוטי פרי.

יעקב דיין: שוב, גם כאן אנחנו נמצאים בירידה, משום שכל הכנסות הרשות הן פונקציה של תנועת הנוסעים.

יעקב דיין: אם אין נוסעים, ההכנסות יורדות.

יעקב דיין: גם ההכנסות התעופתיות וגם ההכנסות המסחריות.

יעקב דיין: אנחנו נמצאים בירידה בהכנסות גם במסחר.

יעקב דיין: בשיא שלהן, ההכנסה של הרשות רק מהדיוטי פרי, בשנת 2000, הייתה הין 130 ל-140 מיליון דולר, הכנסת הרשות.

יעקב דיין: לא מדובר על פדיון החברות, אני מדבר כרגע רק על שתי החברות הגדולות של הדיוטי פרי ה-LTP, שזה בשמים ואלכוהול, ואלקטרוניקה -שאלה המרכיבים העיקריים של ההכנסה.

יעקב דיין: וזה קיים מזה שיש מס קניה, מע"מ וכך הלאה.

יעקב דיין: הפערים במחירים גורמים לכך, פלוס האוכלוסייה שעוברת בשטח יחסית קטן - - -

שלום שמחון: אתה מדבר בשנת 2000 על כ-9 מליון נוסעים, ועכשיו על 6.8 מיליון.

שלום שמחון: אבל השדה הזה מתוכנן בטווח של שנים, להגיע למספר נוסעים של?

יעקב דיין: 16 מיליון נוסעים.

יעקב דיין: אתייחס לזה.

שלום שמחון: אתה יורד לסוף דעתי?

יעקב דיין: כן.

יעקב דיין: ההכנסות המסחריות שלנו, בשיא של הרשות היו בין 130 ל-140 מיליון דולר.

יעקב דיין: היום אנחנו נמצאים בירידה מאוד גדולה בעיקר בדיוטי פרי, כי זו פונקציה פר נוסע יוצא.

יעקב דיין: כשמספר הנוסעים היוצאים יורד יש פחות רכישות, פחות קניות.

יעקב דיין: גם הפדיון של החברות ירד וגם הכנסות הרשות ירדו.

יעקב דיין: הפדיון של שתי החברות הגדולות, אלקטרוניקה וריצ'רדסון, בשיא שלו בשנת 2000, היו 360 מליון דולר, וההכנסה שלנו הייתה 130, 140 מיליון דולר.

יעקב דיין: כרגע, גם הפדיון ירד משמעותית, וגם ההכנסה של הרשות ירדה לכ-80, 90 מליון דולר אתם נסיים בשנת 2003.

יעקב דיין: לנו יש הכנסות גם מדברים אחרים כמו חנייה – כ-8 מליון דולר.

יעקב דיין: כל חברה שפועלת בנתב"ג משלמת דמי הרשאה, אם זה ממ"ן – מסוף מטענים בנתב"ג – אם זה תמ"מ, אם זה קייטרינג, אם זה שירותי תעופה.

יעקב דיין: כל ההכנסות האלה הן ההכנסות המסחריות, וכפי שאמרתי, הן יגיעו השנה ל-150 מיליון דולר.

דוד טל: יש יוצאים מן הכלל או שכולם משלמים?

יעקב דיין: כולם משלמים.

יעקב דיין: כל חברה שפועלת בנתב"ג, יש אתה חוזה.

שלום שמחון: רק על האוויר כנראה לא משלמים שם.

מל פולישוק-בלוך: עדיין.

יעקב דיין: כל חברה שפועלת בנתב"ג משלמת אחוז מהפדיון בדרך כל, וגם בעבור הנכס.

יעקב דיין: לפעמים דמי ההרשאה כוללים גם את הנכס עצמו, בעיקר בחברות הגדולות, משום שההכנסה שלנו מהן היא גדולה, ולכן הערך הנכסי פחות חשוב.

יעקב דיין: יש הכנסה נטו מנכסים לממשלה וכן הלאה, של כ-20 מיליון דולר.

יעקב דיין: הצמיחה הזאת, אפשרה לרשות לממן את "נתב"ג 2000" ללא עזרה ממשלתית.

יעקב דיין: רשות שדות התעופה לא לקחה שקל אחד מהממשלה במהלך השנים 94' עד היום, כתוצאה מהמדיניות הזאת, וכתוצאה מהכנסות ועבודה על צד ההוצאות.

יעקב דיין: מאז ספטמבר 2000 הורדנו עלויות, באחזקה ותפעול וכוח אדם ב-360 מיליון שקל במצטבר.

יעקב דיין: מאז ספטמבר 2000 אנחנו עובדים על צד ההוצאה.

יעקב דיין: יש פרישה מרצון, מקטינים מספר עובדים, עלויות השכר יורדות, מפחיתים תנאים וכך הלאה, כדי לאפשר את המימון של "נתב"ג 2000".

מל פולישוק-בלוך: ואתם עדיין ברווח גדול.

יעקב דיין: כן, בהחלט.

יעקב דיין: ההכנסות האלה אפשרו לנו לממן פרוייקט של מיליארד דולר, מאז 94'.

יעקב דיין: המנכ"ל כבר אמר שעלות המבנה עצמו של "נתב"ג 2000" זה כ-600 מיליון דולר, אזורי תמך זה 100 מיליון דולר, אנחנו מפתחים את אזור המטענים, יש לנו כבישים, השתתפנו ברכבת – כ-30 מיליון דולר – וכך הלאה.

מל פולישוק-בלוך: כמה עלתה הדחייה של הארבע שנים?

יעקב דיין: אסביר.

יעקב דיין: לא לקחנו שקל אחד.

יעקב דיין: כל המימון הזה בא מהעודף התקציבי שלנו.

יעקב דיין: עודף תזרימי ועודף תפעולי שיש לרשות כל שנה, שבשנות השיא היה בין 80 ל-90 - - -

מל פולישוק-בלוך: כשהתחלתם, כמה עודף היה לכם בקופה כדי להתחיל את הפרוייקט?

יעקב דיין: העודפים היו בשנת השיא מעל 100 מיליון דולר של עודף תזרימי.

מל פולישוק-בלוך: זה לשנה, אבל כמה היה לכם מצטבר?

יעקב דיין: התחילו את הפרוייקט בשנת 94', אז גם ההכנסות היו לא גבוהות, היו כ-200 מיליון דולר, אבל תמיד היו עודפים.

יעקב דיין: הסיכום של כל העודפים בשנים האלה הוא כ-700 מיליון דולר, ולקחנו 315 מיליון דולר גיוס חיצוני.

יעקב דיין: לקחנו 100 מיליון דולר מכספי ערבויות ל-30 שנה.

יעקב דיין: גייסנו כספים מהבנקאות הישראלית של כ-215 מיליון דולר, שהתחלקו בין חמישה בנקים, במימון מאוד זול יחסית, בעמלה של 0.8 פלוס ליבור לחצי שנה, זה 1.8.

יעקב דיין: זה מאוד זול במונחים דולריים, ביחס לכל מה שנעשה בחברות אחרות.

יעקב דיין: מימנו את הכספים בארץ, בעלות הזולה ביותר, ואנחנו נהנים מזה.

יעקב דיין: כל העודפים האלה מיועדים להחזר, במידה ויהיו עודפים.

יעקב דיין: אנחנו כרגע בונים תזרים מזומנים לעוד עשר, שתים עשרה שנה, כשלוקחים בחשבון את סיום הפרוייקט.

יעקב דיין: הפרוייקט מסתיים בשנת 2004, ואנחנו מתחילים לרדת מרמת הוצאה של 200 מיליון דולר בשנה בשנות השיא, לרמה של כ-30, 40 מיליון דולר בשנה בפיתוח, משום ש"נתב"ג 2000" מסתיים.

יעקב דיין: נותר להוציא בערך 50, 60 מיליון דולר.

יעקב דיין: אנחנו מסיימים אותו ביוני 2004.

יעקב דיין: מבחינת הוצאה, בוודאות גמרנו את כל ההתחשבנויות עם כל הגורמים.

יעקב דיין: יש חשבונות סופיים, אבל בגדול רוב ההוצאה כבר הסתיימה.

יעקב דיין: אם אני חוזר לנושא של המסחר, כל המכרזים הגדולים שלנו הם בין-לאומיים.

יעקב דיין: המטרה שלנו היא להביא מכסימום תחרות בין הגורמים השונים, גם הישראלים.

יעקב דיין: פתחנו את זה גם לחברות אחרות, וגם עשינו אותם מכרזים בין-לאומיים, בעקר המכרזים הגדולים שיש להם השפעה מאוד גדולה על הרשות.

יעקב דיין: המטרה העיקרית שלנו היא יציבות פיננסית לעתיד, ויכולת החזר גם של הלוואות, וגם לממן פרוייקטים אחרים שהמנכ"ל דיבר עליהם, כמו תמנע – שם אנחנו מדברים על פרוייקט של כ-150 מיליון דולר.

יעקב דיין: אני רוצה לתת עוד נתון אחד.

יעקב דיין: הרשות מממנת ביטחון במונחים שנתיים, בשוטף, כל שנה 50 מיליון דולר.

יעקב דיין: זה כולל עובדי ביטחון, אם זה מאבטחים ואם זה סלקטורים, ציוד וכך הלאה.

יעקב דיין: ואנחנו כרגע נדרשים לפרוייקטים הרבה יותר גדולים, בהשקעות של 70 מיליון דולר, שזה מה שדובר על ידי היו"ר, זו הטכנולוגיה החדישה.

יעקב דיין: כל הזמן אנחנו פועלים על צד ההוצאה כדי להפחית עלויות שוטפות ולהגדיל את מקורות הפיתוח.

יעקב דיין: תודה.

מל פולישוק-בלוך: איך הורדתם עלויות ב-360 מיליון דולר?

מל פולישוק-בלוך: זה קרה במשך שלוש שנים?

יעקב דיין: כן.

יעקב דיין: יש לנו שני מרכיבים עיקריים בהוצאה השוטפת.

יעקב דיין: יש מרכיב השכר, ומרכיב ההוצאה התפעולית – אחזקה ותפעול.

יעקב דיין: נחנו גם בתחום השכר נשארנו פחות או יותר באותה רמה נומינלית של לפני שלוש שנים.

יעקב דיין: פיטרנו עובדים, הגענו להסכמים של פרישה מרצון של הרבה עובדים - - -

מל פולישוק-בלוך: כמה פרשו?

גבי אופיר: בין 130 ל-150 אנשים.

מל פולישוק-בלוך: מתוך?

גבי אופיר: אז זה היה 1,200 עובדים.

גבי אופיר: זה יפה.

יעקב דיין: ב-2002 היו 1,290 עובדים, היום יש לנו כ-1,195 קבועים, וזה לא קל לפטר עובד קבוע.

יעקב דיין: פיטרנו כ-100 עובדים בנטו, שזה הרבה, זה כמובן בתאום עם הממונה על השכר, בתוכניות פרישה מרצון, ולא בניגוד לרצון העובדים.

יעקב דיין: כרגע, זה הכל בהסכמות עם העובדים.

מל פולישוק-בלוך: כמה השכר הממוצע אצלכם?

מל פולישוק-בלוך: נעשה לחוד, פועל פשוט ופועל בכיר.

יעקב דיין: הגבוהים – זה מגיע ל-330,000 שקל לשנה עלות בממוצע.

יעקב דיין: הנמוכים – יש גם 110,000 שקל.

דוד טל: זה שחברה טורקית הפסיקה לעבוד והעברנו את זה לחברה ישראלית, זה גרם לעלויות נוספות לרשות?

יעקב דיין: הבעיה לא הייתה התוספת הכספית, הבעיה הייתה הפיגור.

דוד טל: חוץ מהפיגור.

יעקב דיין: הפחת היום הוא כ-25 מיליון דולר.

יעקב דיין: כשנפתח "נתב"ג 2000" לפעילות מלאה, זה גדל ל-70 מיליון דולר.

יעקב דיין: כלומר, התוספת של הפחת החודשי היא בין ארבעה לחמישה מיליון דולר.

שלום שמחון: תודה רבה.

שלום שמחון: בבקשה.

יורם שפירא: התחילו לבנות את הפרוייקט במאי 1998, וזה לא היה בגלל רשות שדות התעופה.

יורם שפירא: דיברו עליו ב-94, ואז דיברו על "נתב"ג 2000", אז בואו נשים את הפרופורציות, פרוייקט כזה לא בונים בפחות מארבע חמש שנים, מה שלא יהיה, וזה מביא אותנו ל-2003 בכל מצב.

מל פולישוק-בלוך: אם היינו גומרים ב-2002 לא היינו באים בטענות, אבל אנחנו גם לא נגמור ב-2004, כנראה.

רינה פאר: הטיית האיילון, היה בג"ץ עם דיון נוסף.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו יודעים, היינו אצלכם ושמענו את כל העובדות, שמענו גם את שוחט שאמר איך הוא פעל.

יורם שפירא: בעשר הדקות הקרובות אנסה להציג את הפרוייקט כולו, ואחר כך ניכנס לנושא של המתחמים המסחריים בפרוייקט.

יורם שפירא: קודם כל, הפרוייקט משתרע על כ-1,700 דונם.

יורם שפירא: הייתם שם, ראיתם את זה.

יורם שפירא: מתוך זה כ-270,000 מטר מרובע מבונה.

יורם שפירא: ישנם שני בניינים מרכזיים, בניין אחד נקרא הבניין הקרקעי והשני הבניין האווירי.

יורם שפירא: יש שני אזורי תמך, אזור תמך מזרחי ואזור תמך מערבי.

יורם שפירא: במצגת לפניכם אתם רואים את מכלול הכבישים, מגרשי החנייה וכביש רב-מפלסי שנכנס לתוך הפרוייקט.

יורם שפירא: הבניין האווירי מטפל אך ורק לנוסעים היוצאים ובהתחברות למטוסים.

יורם שפירא: הבניין הקרקעי מטפל בכל התחום של הנוסעים, של הצ'ק אין והביטחון, הנוסעים הנכנסים שאוספים את המזוודות ואזור מקבלי הפנים, כל המשרדים, כל המחסנים וכל האזור הלוגיסטי – נמצאים בבניין היבשתי.

יורם שפירא: באזור התמך המזרחי יש לנו האנגרים למטוסים, מחסנים, מרכז אנרגיה גדול מאוד, שיודע לספק את כל תצרוכת האנרגיה של נתב"ג באופן עצמאי לחלוטין, מבנה משרדים, מבנה דואר אוויר, מבנה מטענים - כ-35% מהמטענים מגיעים במטוסים שיש בהם נוסעים .

יורם שפירא: במתחם המערבי יש יותר נוסעים מסחריים, מלון וכדומה.

יורם שפירא: מבחינה מסחרית.

יורם שפירא: בטרמינל הזה ישנם שני מרכזים מסחריים, ועוד מרכז אחד לווייני.

יורם שפירא: יש מרכז אחד מסחרי שנמצא באזור החופשי לגמרי, שהוא לא דיוטי פרי בכלל.

יורם שפירא: אחרי שמבצעים את הצ'ק אין, יש אזור פתוח שנועד לשרת את כל מי שמגיע לשדה התעופה, ושמו "שחקים".

יורם שפירא: המקום השני הוא הדיוטי פרי, שאנחנו קוראים לו "הכיכר".

יורם שפירא: שני מוקדים עמדו בתכנון.

יורם שפירא: כל קהל הנוסעים יכול להיכנס ולעבור בכל המתחמים.

יורם שפירא: בסך הכל, יש כ-40,000 מטר מרובע מסחר, שזה מתחלק לחנויות, למחסנים ושטחי משרדים.

שלום שמחון: כמה יש היום?

יורם שפירא: 25,000.

יורם שפירא: המכרזים העיקריים של טרמינל 3 לפי קטגוריות, מדובר על קבוצות כמובן, זה לא בצורה מפורטת.

יורם שפירא: שתי הקבוצות הראשונות הן קבוצות הדיוטי פרי וה-TAX FREE – פטור ממע"מ – שתי הקבוצות האחרות הן קבוצות שלא פטורות מסים.

יורם שפירא: אנחנו רואים בשקף מצד ימין את המכרזים המרכזיים, שזה מכרז הבשמים והקוסמטיקה, מכרז האלקטרוניקה, מכרז הספורט, התכשיטים והשעונים.

יורם שפירא: אליהם מצטרפים מכרזי האופנה, הממתקים, צעצועים, מזכרות, ספרים ומוזיקה.

שלום שמחון: בכל דבר כזה זוכה זכיין אחד?

יורם שפירא: לא, אני מבטיח שאכנס לזה.

יורם שפירא: לנושא ההסעדה – יש מזון מהיר, יש בתי קפה, יש מסעדות ויש אוטומטים למזון.

יורם שפירא: נושאים אחרים גדולים הם חדרי אח"מ, בנקים, המרות מט"ח, שירותי נס"ר – אני חייב לציין שזה אולי המכרז הגדול ביותר במדינה לשירותי נס"ר -זה לנושא הטלפוניה.

דוד טל: מה ראשי התיבות של נס"ר?

יורם שפירא: נקודת סיום רשת.

יורם שפירא: זה הטלפון שיוצא מהשקע.

יורם שפירא: זה כרגע גם נמצא במכרז.

יורם שפירא: שירותי תקשורת אחרים לסוגיהם השונים, עד רמת מתן שירותי אחזקת מחשבים.

יורם שפירא: שירותי חנייה – והרשימה ארוכה.

יורם שפירא: יש מאות של מכרזים שמתנהלים היום.

יורם שפירא: יש מכרזי תשתית גדולים מאוד של מבני משרדים, בתי מלון, מפעלי מזון, מטענים סיימנו בימים האלה מפעיל נוסף, וכדומה.

יורם שפירא: תנאי הסף ברמה העקרונית – אני לא נכנס כרגע לנושא המכרזים הספציפיים – אנחנו דורשים שני משתנים מרכזיים: ניסיון בתחום הספציפי שאנחנו דנים בו, ושתיים, שיש היקפי פעילות בתחום.

יורם שפירא: לגבי כל המכרזים הרחבנו בצורה מהותית את מי שיכול להשתתף במכרזים.

יורם שפירא: גם פנים ארצי – גופים שפועלים בארץ – וגם גופים בין-לאומיים.

יורם שפירא: יש מגבלות על הזכייה, כדי שלא ליצור שגוף אחד ישתלט על כל המתחמים.

יורם שפירא: קודם כל, שני המכרזים המרכזיים זה הבשמים והקוסמטיקה והאלקטרוניקה.

יורם שפירא: פה, ההחלטה הראשונה של המדיניות שלנו, שמי שזוכה באלקטרוניקה לא יכול לזכות בבשמים והקוסמטיקה, והפוך.

יורם שפירא: שלא הקהל יהיה כבול ולא אנחנו נהיה כבולים בידיים של גורם אחד, וזאת המגבלה הראשונה.

יורם שפירא: בנוסף, ניתן לזכות בעוד שתי הרשאות נוספות, שהן לא דיוטי פרי, ולא יותר מארבע הרשאות בסך הכל.

יורם שפירא: זאת אומרת שלא יהיה מצב שיהיה מישהו שיזכה בכל מיני מכרזים.

יורם שפירא: אנחנו רוצים להגביל גם שתיווצר תחרות בין הזכיינים עצמם, כי בסופו של דבר צריך לזכור שעיקר התחרות היא קודם כל על הזמן של הנוסע.

יורם שפירא: הזמן של הנוסע הוא מאוד מוגבל בטרמינל, וכל אחד רוצה שהנוסעים ייכנסו אליו, הוא רוצה לעשות את זה יותר אטרקטיבי, וככל שנגביר את כמות הגופים שיפעלו בתוך הטרמינל, אנחנו נגדיל את התחרות בתוך הטרמינל.

יורם שפירא: אנחנו רואים את זה גם היום, ויודעים מה קורה בשדות תעופה אחרים בעולם.

יורם שפירא: נעבור עכשיו לכל אחד מהמרכזים, ונראה מה יש בכל אחד מהם.

יורם שפירא: מרכז שחקים זה אותו מרכז שנמצא בבניין הקרקעי.

יורם שפירא: הייחודיות שלו זו הזכוכית היפה בגודל 2,200 מטר מרובע, שמשקיפה על כל הצד האווירי ועל כל הפעילות המבצעית שמתרחשת בשדה התעופה.

יורם שפירא: חילקנו את סוגי החנויות לבתי קפה והסעדה והחנויות האחרות, ואני מתמקד רק בתחומים האלה.

יורם שפירא: הכנסנו את כל המגוון שאין היום בכלל בנתב"ג, של סוגי המזון שקיימים היום.

יורם שפירא: החל מפאסט פוד בשרי, דרך חלבי, דרך נקודות מתוקות, דרך בתי קפה וכדומה.

יורם שפירא: בנוסף, הכנסנו חנויות במגוונים שונים של פעילות, יש רימה שלמה: מתנות, בשמים, דראגסטור, שאין לנו היום, יהיה בית מרקחת שאין לנו היום, ואנחנו יודעים שיש לזה ביקוש מבחינת הקהל – למרות שזה לא כל כך כלכלי – אלקטרוניקה, מזכרות, צעצועים, אפנת ילדים וכדומה.

יורם שפירא: המקום השני זה אולם מקבלי הפנים, האזור שמחכים ומקבלים את הקהל שחוזר מחו"ל.

יורם שפירא: גם במקום הזה הולכות להיות פעילויות בתחום של מזון, מתנות, ממתקים ופרחים כדי שיוכלו לקבל את הקהל שמגיע.

יורם שפירא: האולם המרכזי זה אולם הדיוטי פרי, מה שאנחנו קוראים הכיכר.

יורם שפירא: מבחינת הסעדה נתנו את כל התחומים, על מנת שיינתנו סוגי השירות וגם רמת התחרות.

יורם שפירא: אנחנו מגיעים לתחום המרכזי שהוא תחום הדיוטי פרי.

יורם שפירא: אפשר לראות בשקף את כמות הפעילות שהולכת להיות שם, את המגוון.

יורם שפירא: הרחבנו את המגוון בעשרות מונים על מה שיש היום, הגדלנו את כמות החנויות, את גודל החנויות, את התחרות בין החנויות.

יורם שפירא: המכרזים הם בין-לאומיים ויש התעניינות גם בחו"ל.

יורם שפירא: בכל אחד מהקונקורסים יש שלוש זרועות של יציאה למטוסים.

יורם שפירא: יש בכניסה חדר אח"מ, ובכל קצה שלהם יש חנות ספרים ועיתונים, בית קפה, וחנות last minute של הדיוטי פרי.

שלום שמחון: אם אנחנו מבינים נכון, הקרב הוא על האלקטרוניקה והבשמים, לפי מה שאני קורא בעיתונים.

יורם שפירא: אתה צודק.

שלום שמחון: אז למה אין, נגיד, שלוש פעמים אלקטרוניקה וארבע פעמים בשמים?

יורם שפירא: צריך לזכור שאנחנו רוצים למכסם את התועלת לאזרח.

יורם שפירא: ככל שנבלבל אותו יותר, ככל שנגדיל את התחרות בפנים באותו סוג של מוצר, המחירים יעלו, כי הכדאיות הכלכלית למפעיל תהיה יותר נמוכה, וברגע שהמחירים יעלו לאזרח לא תהיה את הכדאיות הכלכלית שקיימת היום.

יורם שפירא: התחרות נובעת גם מול הגורמים בתוך הארץ, מול המטוסים, ומול איפה שאתה חי בחו"ל.

יורם שפירא: אין פה מקום שהוא נפרד, ושיכול לעשות רק מה שהוא עושה.

יורם שפירא: עובדה, מי שבודק היום את הדיוטי פרי במדינת ישראל, הוא נחשב לדיוטי פרי הכי זול בעולם, נקודה.

יורם שפירא: אנחנו בודקים את הסקרים האלה, ואנחנו גם מפקחים על זה.

יורם שפירא: בתוך החוזים יש לנו אפשרות, ואנחנו מפקחים על סל מוצרים וכל מה שקשור בזה.

דוד טל: אגב, איך מגיע הפטור ממס בדיוטי פרי?

דוד טל: למה צריך לתת פטור?

דוד טל: מתי זה התחיל?

יורם שפירא: בהיסטוריה של מדינת ישראל זה לדעתי לפני 40, 50 שנה.

יורם שפירא: אני לא הייתי שם.

יורם שפירא: הנושא התחיל בפעם הראשונה באירלנד.

יורם שפירא: כל המטוסים שטסו מאירופה או מהמזרח לארצות הברית נחתו באירלנד, כי זו הנקודה הכי צפונית, ומשם היו טסים לארצות הברית.

יורם שפירא: אז עלה הרעיון הגאוני של הדיוטי פרי שם, לפני 50 וכמה שנים.

שלום שמחון: תודה.

שלום שמחון: לפני הגורמים הפרטיים אני רוצה התייחסות של משרד האוצר.

שלום שמחון: יש לכם מה להגיד בעניין?

שאול מרידור: באופן עקרוני, אנחנו לא מתערבים במכרזים הפנימיים של רש"ת.

שאול מרידור: יש לנו הרבה ויכוחים ודיונים עם רש"ת על סל ההוצאות, סל ההכנסות, וכל מה שקשור לאגרות מנוסע.

שאול מרידור: כמו שציין פה המנכ"ל, היום ההכנסות מחולקות בערך חצי חצי בין הנוסעים לבין ההכנסות המסחריות.

שאול מרידור: דווקא פה, המטרה של רש"ת מתלכדת עם המטרה שלנו, של מיכסום התועלת, להביא כמה שיותר תמלוגים לרש"ת או דמי הרשאה, אבל ברור שזה משליך על האגרה של הנוסע.

שאול מרידור: ככל שהמכרזים האלה יניבו פחות הכנסות, בסופו של דבר הנוסע יצטרך לשלם את ההפרש, אם יחליטו לבנות שדה תעופה בתמנע ולפתח עוד ועוד דברים בצד האווירי.

שאול מרידור: אני לא נכנס לכל נושא ה-BFS, שזה הבידוק הטכנולוגי.

שאול מרידור: לגבי המכרזים, אנחנו לא מתערבים כרגע, גם בגלל שזה בהליך משפטי, וגם בגלל שכרגע אנחנו לא מוצאים פסול - - -

שלום שמחון: למה אתה לא נכנס לעניין של הבידוק הביטחוני?

שלום שמחון: זה משהו שהמדינה תשתתף בו?

שאול מרידור: לפי מיטב הבנתי, רשות שדות התעופה תממן את הפרוייקט הזה.

שאול מרידור: זו עמדת האוצר.

שלום שמחון: רשות שדות התעופה, כלומר אני, הנוסע.

שאול מרידור: לא.

שאול מרידור: עמדת האוצר לאורך כל הדיונים הייתה שהנוסע הנכנס או היוצא לא צריך לשלם תוספת אגרה בשל פרוייקט הבידוק הביטחוני, למרות שהוא עולה הרבה כסף.

שאול מרידור: מי שצריך לשם את זה זו רשות שדות התעופה, מתוך זה שהיא תתייעל או מתוך זה שהיא עושה דברים אחרים.

שלום שמחון: אני לא יכול שלא להיות מרוצה מהעובדה שאתם מסבירים לאזרחי ישראל בכל בוקר שהמצב הביטחוני הנוכחי יעלה להם הרבה מאוד כסף.

שלום שמחון: אם זה הכיוון – אנחנו מבינים אותו, וכדאי שכל אזרח יידע את זה.

שלום שמחון: בבקשה, עו"ד נאמן.

3261: תודה רבה, אדוני היו"ר.

3261: הייתי רוצה קודם להסביר מדוע הוועדה הזו חייבת להתערב במה שקורה ברשות שדות התעופה.

3261: לא רק משום שהחוק שנמצא בפניי קובע ששר התחבורה והוועדה הם גוף מפקח על רשות שדות התעופה.

3261: זה לא איזה גוף מסחרי עצמאי.

3261: לא אכנס לניתוח החוק כרגע, אם יהיה צורך ניכנס.

3261: ברשות יש מחדל נוראי, וצדק יו"ר הוועדה שהוא מסתכל מבחינת האזרח.

3261: מי משלם את זה בסופו של דבר?

3261: האזרח משלם את זה.

3261: מה שקורה בזיכיונות הדיוטי פרי, בסופו של דבר מוטל על האזרח.

3261: זה לא איזה משחק בין הרשות ובין מקבלי הזיכיונות.

3261: מדובר באי תקינות מנהלית חמורה ביותר במנהל הציבורי, וזה מחייב את התערבות הוועדה.

3261: אומרים שזה בבית משפט.

3261: הבוקר קבלתי מכתב, שפשוט התגלגלתי מצחוק כשקראתי אותו, אדוני מנכ"ל הרשות.

3261: "אל תתערבו, זה בית משפט".

3261: ראשית אדוני, לא נאמרה כל האמת.

3261: מאז מרץ 2002 אין כלל של סוביודיצה לגבי נושאים אזרחיים.

3261: רשות ממשלתית שמוציאה מכתב שעל פניו נוגד את החוק, זה כבר דבר חמור.

3261: יתרה מזאת, במקום לענות לגופו של עניין למכתבים שלי, אמרים: "זה בהליכי מכרז".

3261: רק לפני חודש קבלתי פסק דין חמור ביותר נגד הרשות, שביטלו מכרז בגלל מעשים שאני לא רוצה לכנות אותם איך שבית המשפט כינה אותם.

דוד טל: אולי אדוני יאיר את עינינו?

דוד טל: חשוב שזה יהיה בפניי לפני שאני מצביע.

3261: אעביר לכבודו את פסק הדין עוד היום.

מל פולישוק-בלוך: רק את המשפט הרלוונטי.

דוד טל: בית המשפט כבר נתן לזה פומבי, אז אין בעיה שזה ייאמר כאן.

3261: זה היה בעניין שמירה וביטחון.

3261: נפסל מכרז בגלל הליכים פסולים ביותר ברשות, עם הוצאות מאוד משמעותיות.

מל פולישוק-בלוך: זה קשור למישהו מרמת גן, נכון?

3261: כן.

3261: לא אכנס לסיפור, הוא פיקנטריה בזכות עצמה.

3261: פתאום יש איזו כסות, בית המשפט מטפל בנושא הזה.

3261: אין שום איסור לוועדה הזאת להתערב באי תקינות מנהלית שקורית ברשות.

3261: ראשית, לריצ'רדסון מאז נובמבר 2002 יש זכות להפעיל ללא מכרז -שזה דבר פסול על פניו, נוגד את הוראות החוק.

3261: אני כבר לא מדבר בשביל זה, האזרח – כפי שהעיר יו"ר הוועדה.

3261: אני מדבר על מכרז הקוסמטיקה.

3261: הוציאו את מכרז הקוסמטיקה, ואמרו שריצ'רדסון כבר יושבת שם, מי ייגש למכרז בטרמינל 3 – והמנכ"ל היום אמר גם כן – כשהתאריך עוד לא ברור.

3261: 2004, מתי ב-2004, לפני החגים, אחרי החגים, גם לא אמרו לנו איזה חגים.

3261: לא סתם אמרתי נתב"ג 3000.

3261: יצרו פה מכרז שלא מאפשר לאף גורם רציני להיכנס למכרז הזה, חוץ מריצ'רדסון.

מל פולישוק-בלוך: למה?

3261: כי לא ידוע מתי ייפתח טרמינל 3.

3261: המכרז הוא רק על טרמינל 3, ומי ייכנס כשהוא לא יודע מתי הוא ייכנס, מה התנאים, מה יקרה אז, מה תהיה כמות הנוסעים, מה יהיה המצב במדינה.

3261: לעומת זאת, במכרז השני, הדבר בדיוק הפוך.

3261: הוא הדין לגבי המוצרים.

3261: לגבי המוצרים של הקוסמטיקה – הרחיבו את מספר המוצרים.

3261: לגבי המוצרים שנוגעים לאלקטרוניקה – מצמצמים אותם.

3261: אני אומר בצורה הכי ברורה, אלה הליכים פסולים, ולא צריך לחכות עד שבית המשפט יגיד את זה.

3261: הכנסת מייצגת את אזרחי מדינת ישראל, שבסופו של דבר ישלמו על מחדלי הרשות.

מל פולישוק-בלוך: איך מנמקים את האיפה ואיפה בין שני סוגי במכרזים?

3261: אמרתי שקבלתי הבוקר מכתב שאומר שלא ינמקו לנו, זה יהיה במסגרת הליכי המכרז.

3261: אין נימוק.

3261: אני חושב שנגעת בלב הבעיה.

3261: גם אתמול קבלתי מכתב אחר, שאומר לי: במסגרת הליכי המכרז נברר את הדברים האלה.

3261: רשות ציבורית צריכה לתת נימוקים, ולא להתכסות מאחורי תלכו להליכים אחרים או תלכו לבתי המשפט.

3261: הצבעת נכון על הבעיה.

3261: אין שום הסבר לזה.

3261: בכל ההסברים ששמענו במצגת היפה הזו, לא דובר בכלל על הנושא הזה, התעלמו מזה.

3261: יש פה דמי הרשאה מופרזים שהרשות קובעת, שבסופו של דבר מתגלגלים על האזרח.

3261: העודפים שיש ברשות -כפי שהצבעת עליהם – ברגע שקובעים דמי הרשאה מופרזים – ואני לא אכנס ניתוח הכלכלי, אם הוועדה תרצה אגיש דו"ח כלכלי - - -

מל פולישוק-בלוך: אני לא סתם שואלת, כי אתמול בוועדה דברנו על דמי הרשאה של בזק, וביקשו מאצנו אחר כך לצמצם את זה.

מל פולישוק-בלוך: אולי אותו עיקרון חל גם פה.

מל פולישוק-בלוך: זה אותו עיקרון בסך הכל.

שלום שמחון: יכול להיות שאחרי שנזכה במכרז הם יבואו לבקש - - -

מל פולישוק-בלוך: זה בדיוק מה שאמרתי, קיבלו מעין מכרז, ואחר כך אמרו לנו שנצמצם את דמי ההרשאה משלושה מיליון לאחד.

מל פולישוק-בלוך: למה שפה זה לא יהיה אותו דבר?

3261: עוד יותר מזה.

3261: הרשות הצביעה בצדק על הירידה בכמות הנוסעים מ-9.3 מיליון ל-6.8.

3261: כשיש דמי הרשאה מינימליים וכמות הנוסעים יורדת, באופן ברור ביותר יוצרים מצב שצריכים להעלות את המחירים לאזרחים.

3261: יותר מזה, במכרזים החדשים יש מספר נושאים.

3261: יש כלל ברור מאוד, תושבי מדינת ישראל קונים הרבה יותר באלקטרוניקה, תיירים כמעט ולא קונים באלקטרוניקה.

3261: הדברים ברורים מאוד.

3261: בגלל המסים שיש במדינת ישראל, בגלל היבוא למדינת ישראל.

3261: מי שנוסע – אני לא צריך לפרט – יודע את השוואת המחירים.

3261: אני רוצה לסכם, כי אני יודע שהוועדה מצומצמת בזמן.

3261: יש פה במצב שהרשות עשתה, מחדל, פגיעה בציבור, ואין כל מקום להתכסות מאחורי זה שזה בהליכי מכרז או בבית משפט.

3261: כשמכרז על פניו בלתי הגיוני, הוא פוגע בציבור, והכנסת כמייצגת אזרחי מדינת ישראל, לא רק שרשאית, אלא מן הראוי שתתערב בדברים האלה, ולא יחכו עד 10 השנים שמישהו יזכה במכרז.

שלום שמחון: הדברים שאתה אומר זה בסדר, אבל אתה יכול להניח שאין בידינו מספיק נתונים, כדי שגם אם נחליט לעשות צעד חריג ולהתערב נוכל להתערב.

שלום שמחון: אתה הרי מייצג את אחד מהצדדים.

3261: אני בוודאי מייצג אחד מהצדדים.

3261: אגיד מה אני מציע לוועדה הנכבדה.

3261: לבקש את הנתונים מהרשות, לתת לנו שלושה ימים – אני לא צריך יותר – להגיב עליהם, והוועדה תחליט.

3261: על מספרים אין ויכוח, יהיו בפניכם המספרים, אתם תראו את הדברים בצורה מאוד בולטת, גם את האיפה ואיפה וגם את האבסורד שבמכרזים הללו.

דוד טל: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית של הרשות.

דוד טל: נאמרו פה דברים חמורים, בהנחה שזה נכון, זה שערורייתי, אבל אני לא רוצה לקבוע עד כמה זה נכון או לא.

דוד טל: איך קורה שברשות, אבא שלי ניסה כמה פעמים להתקבל לשם, ולא הצליח לקבל איזושהי זכות להפעיל - - -

שלום שמחון: אבא שלו הוא איש רב פעלים, הוא נמצא בכל מקום.

דוד טל: אבא שלי הוא האבא הקבוע, שמנסה בכל רשות להיכנס, ולא מצליח.

דוד טל: איך מקבלים זכות ללא מכרז?

רינה פאר: זכות ללא מכרז לעשות מה?

3261: להפעיל את הקוסמטיקה מאז נובמבר 2002.

רינה פאר: אין סיטואציה כזאת.

מל פולישוק-בלוך: זו הטיה.

מל פולישוק-בלוך: הם נכנסו עם מכרז, רק המכרז נגמר ואז הם נשארו.

דוד טל: עו"ד נאמן, אולי לא הבנתי.

דוד טל: אמרתי בתחילת דבריי, ואני יכול עכשיו להיתלות באילן גבוה כמו עו"ד נאמן.

דוד טל: בית משפט זה בית משפט.

דוד טל: אנחנו לא בית משפט, אנחנו הכנסת.

דוד טל: התפקיד שלנו הוא לפקח עליכם, וזה מה שאנחנו עושים כאן.

דוד טל: אנחנו לא שופטים, אנחנו רק מבררים את העובדות.

רינה פאר: אני יועצת לרשות שדות התעופה.

רינה פאר: העצה המשפטית שלי לרשות שדות התעופה היא לא להשתתף בדיון הזה, ככל שהוא נוגע - - -

דוד טל: אתם שומרים על זכות השתיקה?

דוד טל: אני לא מבין, אתם נמצאים בוועדה נכבדה מאוד של הכנסת הזאת, וחובת הנאמנות של גברתי היא לרשות ולאזרחי מדינת ישראל.

שלום שמחון: אתה כנראה ממנה לא תקבל תשובה.

דוד טל: סליחה, אני אעמוד על זה שאקבל את התשובה.

דוד טל: נאמר פה משהו.

דוד טל: אם טעה עו"ד נאמן, אני רוצה לדעת את זה.

שלום שמחון: בוא נשאל את עו"ד יעקב נאמן אם הוא יכול לתת לך תשובה.

הלנה ביילין: סליחה, טופלים עלינו - - -

דוד טל: לא טופלים עליכם, אני מנסה לברר נקודה פשוטה.

הלנה ביילין: נכון, אבל התוצאה של מה שאתה מנסה לברר זה שג'ימס ריצ'רדסון יושב בניגוד לחוק.

הלנה ביילין: אני רוצה להשיב.

שלום שמחון: אני כבר נותן לך.

שלום שמחון: אל"ף, השאלות שנשאלו פה הן במקום.

שלום שמחון: כמובן, שכפי הצגתי בפתיחת הדברים אתם יכולים להגיד שאתם לא עונים.

שלום שמחון: אני מציע שעד שעו"ד נאמן יחשוב על תשובתו לחה"כ טל, אם ישנה כזאת, את תטעני את דברייך כדי שהדברים לא יישארו בחלל האוויר.

שלום שמחון: אני אבקש אחר כך להשיב לשאלותיו של חה"כ טל.

הלנה ביילין: אני לא מייצגת את הרשות.

שלום שמחון: אני מבין שעורכי הדין בינם לבין עצמם כנראה לא יכולים להסתדר, כמו שחברי הכנסת לא יכולים.

הלנה ביילין: יכולים.

הלנה ביילין: בסוף אנחנו החברים הכי טובים של עצמנו.

הלנה ביילין: אני לא מייצגת את הרשות, ולא אכנס לשיקולי הרשות.

הלנה ביילין: ההיסטוריה, אפילו הקרובה, שהייתה עתירה של ג'ימס ריצ'רדסון נגד הרשות, אחר כך הייתה עתירה של סקאל נגד הרשות, וכשאנחנו מגישים עתירות נגד הרשות סקאל משיבה, וכשהם מגישים עתירה אז אנחנו – ג'ימס ריצ'רדסון – משיבים, כך שהרשות היא תמיד שק האגרוף בינינו, ואני לא מייצגת אותם לחלוטין.

הלנה ביילין: אני רק רוצה להתייחס לנקודה אחת.

הלנה ביילין: עו"ד יעקב נאמן אמר שכל מה שבית משפט קובע, זה לא מונע דיון, וזה מצחיק.

הלנה ביילין: יכול להיות.

הלנה ביילין: אני רוצה לומר מבחינה משפטית, גם אותו סיפור שהוא סיפר שעכשיו הוא זכה בו נגד רשות שדות התעופה, זה פסק דין.

הלנה ביילין: הכנסת חוקקה חוק חובת מכרזים, המכרז הוא בחוץ, ובאותו רגע מי שדן במכרזים זה בתי משפט, ככה החליטה הכנסת, אלא אם כן רוצים לתקן את החוק.

הלנה ביילין: היום, רק לעניין הזה שג'ימס ריצ'רדסון יושבת על החצרים למרות שלא היה מכרז, אני רוצה להגיד שגם זה נמצא בדיון זמן ארוך.

הלנה ביילין: זה כבר הותקף, זה נמצא במהלך דיון בבית משפט, זה כבר היה בצווים שמניים בעליון, היום זה במחוזי.

הלנה ביילין: זה סיפור מאוד ארוך, אנחנו בהחלט מוכנים לטעון לזה אם צריך, אבל נדמה לי שזה לא המקום.

דוד טל: אתם צריכים אולי מגשר?

הלנה ביילין: לא, אנחנו יכולים לטעון, אני רק לא חושבת שזו הבמה.

שלום שמחון: גברת ביילין, אני רוצה להציג את העניין.

שלום שמחון: הרשות אומרת שזה כרגע נתון בבית משפט, ואנחנו לא יכולים להתעסק עם זה ולענות.

שלום שמחון: בא עורך הדין יעקב נאמן ואומר: אתם יכולים ועוד איך, כי כך הוא חושב, ודווקא מתפקידכם לפקח על העניין.

שלום שמחון: ואת כרגע אומרת - - -

הלנה ביילין: ככל שזה נוגע לנו.

הלנה ביילין: אני לא מתערבת בענייני רשות.

הלנה ביילין: צוין שג'ימס ריצ'רדסון יושבת כאילו באופן פרטיזני.

הלנה ביילין: אני מודיעה לכם אל"ף שאנחנו דוחים את זה, בי"ת שזה בדיון ארוך בבית משפט.

הלנה ביילין: זה רק לצורך הפרוטוקול, אני לא רוצה להתווכח.

שלום שמחון: אני רוצה לומר לך מה אמר חה"כ טל – יכול להיות שהוא לא הובן, בדרך כל הוא מובן מצוין.

שלום שמחון: בנו עכשיו טרמינל חדש, הטרמינל הזה עומד להיפתח בעוד איזה זמן.

שלום שמחון: אני רוצה לדעת אם האבא שלי מראשון, יש לו את האפשרות להיכנס לטרמינל החדש.

שלום שמחון: אז בא חה"כ שמחון ואומר לו שאין סיכוי שזה יקרה, כיוון שמי שהיה שם קודם, והוא יושב שם, יש לו את אפשרות התנועה הזאת קדימה, שבה הוא לא יכול להיות.

שלום שמחון: אז ודאי שאבא שלו לא יהיה בפנים, נכון לרגע זה.

שלום שמחון: אני לא שופט ביניכם, אני רק אומר שאתם לא מתייחסים למה שנאמר פה.

הלנה ביילין: נכון שאני בעבר יוצאת משרד המשפטים, פרקליטות המדינה, ואני נמשכת כאילו לראות בעיניהם.

הלנה ביילין: אבל אני לא רוצה להתייחס לזה, זה לא ענייני.

הלנה ביילין: ככל שזה נוגע לג'ימס ריצ'רדסון, אנחנו אומרים שאנחנו יושבים כדין.

הלנה ביילין: זה נמצא בהליך, והאמירה שנאמרה פה היא לא לעניין.

שלום שמחון: זה בדיוק מה שאני מנסה להגיד לך.

שלום שמחון: זה ממש לא מעניין אותי אם אתם נמצאים שם כדין, ואם סקאל לא יזכה במכרז הזה.

שלום שמחון: מצדי שלא יזכה, העניין הזה לא רלוונטי.

שלום שמחון: לגבי מה שמעניין אותי, ואני חייב לומר שלא קבלתי תשובות לעניין הזה, ואני כנראה לא אקבל תשובות.

שלום שמחון: נדמה לי שרשות שדות התעופה עסוקה אתכם בעניינים שאני לא יודע למה הם קשורים, בהתכתשויות משפטיות.

שלום שמחון: אני לא קבלתי תשובות, וגם האוצר לא נתן פה תשובות, האם זה המבנה הכי נכון כדי שהאזרח יקבל את השירות הכי טוב, עם התחרות הכי טובה.

שלום שמחון: אם זה סקאל, אבא של דוד טל או אמא שלי, זה לא מעניין אותי בכלל.

שלום שמחון: זה ממש לא רלוונטי לגביי.

שלום שמחון: אני רוצה לדעת למה יש פה רק חנות אלקטרוניקה אחת, ולא שלוש חנויות.

שלום שמחון: למה יש רק חנות בשמים אחת, ולא שמונה חנויות בשמים.

שלום שמחון: אם זה עסק כל כך טוב, למה שלא יהיו עוד אנשים.

שלום שמחון: אני לא מצליח להבין את הדבר הזה.

שלום שמחון: האם הדבר הזה, בסופו של דבר, הוא בוננזה של רשות שדות התעופה?

שלום שמחון: גם הם אומרים שהם מרוויחים הרבה מאוד כסף.

שלום שמחון: התחשיבים שלהם הם כאלו וכאלו, הם צברו בעבר, וכנראה יצברו גם בעתיד.

שלום שמחון: מה זה אומר, שאפשר להוריד את העלויות לצרכן.

שלום שמחון: מה אומר משרד האוצר, הוא כל הזמן שומר על הגבול העדין בין היכולת שלו להבין שהוא צריך ליצור שם תחרות, להוריד את המחיר לאזרח הישראלי, שיבזבז שם פחות דולרים או שקלים, לבין העובדה שהוא צריך לממן את הרשות.

שלום שמחון: אותי, מעניינות הנקודות האלה.

שלום שמחון: אתכם, מעניינות כנראה נקודות אחרות, וזה דבר לגיטימי, ובגלל זה באתם הנה.

שלום שמחון: אני לא לבד פה, יש לי חברים בוועדה, וכל החלטה שתתקבל תתקבל בתיאום, בסופו של דבר.

3261: אדוני היו"ר, לגבי השאלה אבקש מחברי עו"ד פלס להשיב.

3261: הויכוח שלנו הוא לא עם חברת ריצ'רדסון, אני רוצה שיהיה ברור.

מל פולישוק-בלוך: בוודאי שלא, גם לא שלנו.

3261: אנחנו מפנים את האצבע המאשימה לרשות הציבורית.

שלום שמחון: אנחנו חותרים לסיום, ברשותכם.

שלום שמחון: גברת ביילין, הייתה הצעה של עו"ד יעקב נאמן לגבי סיום הדיון, שלא התייחסת אליה.

שלום שמחון: חשבתי שאת הולכת להגיב עליה.

הלנה ביילין: לא הגבתי כי אני לא רוצה לענות בשם הרשות.

הלנה ביילין: רציתי להעיר רק בשם ג'ימס ריצ'רדסון.

שאול פלס: אדוני היו"ר, במענה לשאלתו של חה"כ טל, כעניין של עובדה.

שאול פלס: בנובמבר שנה שעברה הסתיים המכרז והזיכיון של ריצ'רדסון בשדה התעופה, מכרז הקוסמטיקה.

שאול פלס: מדובר על מכרז בהיקף של 170 מיליון דולר לשנה בשנות השפל.

שאול פלס: זה הועבר לידיהם ללא מכרז, והם יושבים שם עד עכשיו ללא מכרז.

שאול פלס: על העניין הזה יושב המכרז החדש בטרמינל 3.

שאול פלס: זה עניין של עובדה.

שאול פלס: הויכוח שלנו עכשיו הוא עם הרשות כמי שמופקדת על הנושא הזה, וכמי שמנהלת את העניין.

דוד טל: איך יכול לקרות דבר כזה?

דוד טל: מדברים כאן על מאות מיליוני שקלים.

דוד טל: זה לא מכרז קטן, אפילו לא של בזק, של השלושה מיליון שקל.

3261: אם הוועדה הנכבדה הזאת מוכנה לבקש מהרשות, זו רשות ציבורית, היא צריכה לתת לוועדת הכנסת את כל המידע, כיצד, על איזה בסיס ומה היו הנתונים הכלכליים שעליהם התבססו דמי ההרשאה המינימליים במכרזי הדיוטי פרי.

שלום שמחון: ברשותך, אנסה למצוא משהו מאזן.

שלום שמחון: מאחר ואני לא חושב שבעניינים האלו כדאי לפתוח את זה לכל חברי הוועדה, ומאחר והגיעו הנה שלושה חברים, אז נקים ועדת משנה אד הוק כדי שנוכל לעסוק באופן אינטימי מול מנהל הרשות במה שצריך לעסוק, ולקבל ממנו את הנתונים.

שלום שמחון: אני ברשות

שלום שמחון: כם ארכז את העניין הזה, ונקיים כבר בתחילת השבוע הבא פגישה, אולי ברשות שדות התעופה, ביום ראשון או משהו כזה.

שלום שמחון: אם נידרש לחזור חזרה לדיוני הוועדה אז נחזור אליהם.

שלום שמחון: אם זה מקובל על חברי הוועדה.

דוד טל: זה מקובל עלינו, אבל אני מציע לאדוני לא לוותר על התשובה שאנחנו צריכים לקבל מהיועצת המשפטית של הרשות.

דוד טל: לא יכול להיות - הייתי פעם חבר מועצת העיר, הייתי חבר כנסת – למדתי ולימדו אותי כל הזמן חבריי ממרצ ומשינוי, עליונות שלטון החוק.

דוד טל: זה כבר אצלי בתוך הדם, אני לא יכול להתנתק מזה.

שלום שמחון: גבי אופיר יענה על זה, כיוון שאני בסיכום.

מל פולישוק-בלוך: אני רציתי לדעת אם יש הבדל בין היחס לאלה ליחס לאלה, ועל זה לא קבלתי תשובה.

רינה פאר: גם עם הלקוח של האדונים נאמן ופלס נערך משא ומתן להארכת השהות שלו ללא מכרז.

רינה פאר: אין שום הבדל ביחס.

דוד טל: אני רוצה את כל הדברים האלה לשמוע ולהבין.

דוד טל: זה משהו ציבורי.

שלום שמחון: אני מאוד מבקש לאפשר למנכ"ל הרשות לענות.

גבי אופיר: אני לא משפטן, ונאמרו פה דברים קשים על ידי ד"ר יעקב נאמן.

גבי אופיר: ההיבט הפסיקתי משפטי, זה כבר שיח משפטנים.

גבי אופיר: האסטרטגיה שלנו - ואני יכול לומר את זה כמנכ"ל – הייתה שהמעבר לטרמינל 3, בהחלטת המועצה, הם מכרזים שרצינו שיהיו רק לטרמינל 3.

גבי אופיר: זו תפיסה שהתקבלה על ידי המועצה ועל ידינו.

גבי אופיר: זאת אומרת שייווצר מצב שהזכיינים שנמצאים היום בטרמינל 1, לחלקם נצטרך להאריך את התקופה מעבר לתקופת האופציה, כי כלכלית ליצור מכרזים משולבים זה דבר חמור ביותר.

גבי אופיר: מכרז משולב, לטעמי, יש לו יתרון בלתי רגיל לאותו אדם שנמצא בטרמינל עצמו, כי הוא בקי בפרטים.

גבי אופיר: לכן אמרנו שאנחנו לא רוצים מכרזים משולבים.

גבי אופיר: זאת אומרת, מי שזוכה ייכנס לטרמינל 1 ועובר ל-3.

גבי אופיר: אנשים שבאים מבחוץ, היכולת שלהם במשך תקופה קצרה להתייצב בטרמינל 1 ולעבור ל-3, זה מפחיד אותם באופן עקרוני, ולכן יש יתרון בלתי רגיל לאלה שנמצאים עכשיו בטרמינל 1.

גבי אופיר: לכן, לא רק רצ'רדסון ולא רק סקאל, יש לנו עוד עשרות מכרזים שנבדקו ואושרו על ידי ברמת הכיוון.

גבי אופיר: יחד עם זאת, אנחנו צריכים לקבל החלטות מקדימות לגבי מכרזים בטרמינל 3, להתחייב מתי הזכיינים ייכנסו בדיוק.

גבי אופיר: אבל הסברתי קודם את הבעיות שמלוות בניה של טרמינל בסדר גודל שכזה, ולכן מצאנו הגנות לקבוצה של זכיינים בחלון זמן מסוים.

גבי אופיר: מה שקרה בפועל, ריצ'רדסון קיבל – על אותה מדיניות ואסטרטגיה – הארכה של זמן ההרשאה, בתנאים שמבחינתנו הם מיטיבים לרשות, בתנאים שהיו אז.

גבי אופיר: וידידי סקאל שנפגשתי אתו חודשים – אני שנתיים ברשות - והוא אתנו משנת 91'.

גבי אופיר: הוא זכיין לא קל, אבל מצוין.

גבי אופיר: בסך הכל הוא מגלגל פה עסקים בצורה טובה מאוד, זכה במכרזים.

גבי אופיר: לצערי הרב, באחד המכרזים הוא נתן פי 2.25% יותר מהזכיינים האחרים.

גבי אופיר: על אותו משקל שעורכי הדין אמרו שהאריכו לריצ'רדסון ללא מכרז, היה משא ומתן עם סקאל, ארוך ומייגע, כדי להאריך גם לו את התקופה עד לכניסה ל"נתב"ג 2000".

גבי אופיר: הניסיון הזה לא צלח מבחינתנו.

גבי אופיר: היה לנו מאוד חשוב שסקאל ימשיך אתנו, באופן שלא ישמע לשני פנים.

גבי אופיר: מצד שני, גם רצינו שהאזרח ימשיך לקבל את השירות הטוב בטרמינל הישן.

גבי אופיר: נכשלנו במשא ומן הזה, ולכן נכנסנו למכרז משולב.

שלום שמחון: אני רוצה לסכם את הישיבה.

דפנה עין דור: יש ל הערה של משרד התחבורה.

דפנה עין דור: בנושא של מועד פתיחת טרמינל 3, שר התחבורה מודע לכל המגבלות הנוגעות למועד הפתיחה, אבל נכון להיום מועד הפתיחה המאושר על ידי משרד התחבורה הוא ה-15 ביוני 2004, ואין מועד אחר.

שלום שמחון: בסדר, סיכום הישיבה הוא כדלהלן.

שלום שמחון: ועדת הכלכלה מתכוונת עד פתיחת נתב"ג למלא את תפקידה ולפקח על עבודת רשות שדות התעופה, כדי שכל ההליכים הדרושים לפתיחת נתב"ג יהיו כאלה שיניחו את דעתה, ושלא נידרש אליהם אחר כך, כולל גם בקשות חברי הכנסת לעסוק גם בעניינים שקדמו לכך.

שלום שמחון: לצורך העניין, אנחנו מקימים ועדת משנה בראשותי, שתתכנס לא בימי עבודת הכנסת הרגילים, ותיפגש גם ברשות התעופה, וגם עם החברים הנוגעים בדבר שיש להם אי אלו עניינים, מתוך כוונה ללמוד מקרוב ולפקח ככל האפשר, כדי שהאזרח במדינת ישראל יקבל את השירות הכי טוב עם פתיחת הטרמינל החדש.

שלום שמחון: לכן כבר ביום ראשון הקרוב, אחרי שנבצע את התיאום הנדרש, ניפגש ברשות שדות התעופה עם המנכ"ל והצוות שלו, וכמובן שאחר כך ניפגש גם אתכם, וגם עם גופים אחרים שנוגעים לעניינים אחרים, כמו למשל עם משרד האוצר בנושא הבידוק הביטחוני שצריך להגיע לידי סיום.

שלום שמחון: עם שר התחבורה בנושא התכנון התעבורתי, מתוך כוונה שגם הרכבת וגם הנושאים האחרים יגיעו לסיום בזמן המתוכנן, כדי שיהיה אפשר לומר שאנחנו לא רק מגיעים לפרוייקט ברמה לאומית גבוהה באופן הכי מוצלח, אלא גם שיהיה מוצלח אחרי ההפעלה שלו.

שלום שמחון: אני מניח שהדברים שנאמרו פה ושהוועדה שמעה לגבי המכרזים והאופי שלהם, נפלו על אוזניים קשובות.

שלום שמחון: אני מניח שיותר פרטים נוכל לקבל באופן יותר סגור.

שלום שמחון: אני אומר עוד פעם, אין לנו עניין להתערב בהליכים המשפטיים, אבל יש לנו עניין לעשות את העבודה שלנו ולפקח על כל מה שקורה.

שלום שמחון: לכל אחד מאתנו יש הרבה שאלות, שייתכן שאנחנו לא מבינים בהם.

שלום שמחון: יכול להיות שהדבר הכי טיפשי שאמרתי פה זה שדרושות שתי חנויות אלקטרוניקה ושבע חנויות בשמים.

שלום שמחון: יכול להיות שבשיחה יותר קרובה אבין שהשיקולים המסחריים הם שיקולים אחרים, וזה צריך להיות אחרת.

שלום שמחון: אני לא רוצה להיכנס לזה כרגע, אבל אני מקווה מאוד, אדוני מנכ"ל רשות שדות התעופה, שהסיכום הזה עונה גם על דעתכם.

שלום שמחון: תודה רבה, הישיבה נעולה.

שלום שמחון: בעוד שתי דקות אנחנו עוברים לנושא הבא.