ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 43, 2003-07-16 09:45

שלום שמחון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

שלום שמחון: אני מברך את השר ואת מנכ"ל משרדו על השתתפותם בישיבה.

שלום שמחון: אבקש מהשר לומר כמה מילים בפתיחת הישיבה, כדי שנוכל להתחיל בהערות כלליות בדיון בהצעת החוק.

שלום שמחון: אנצל את העובדה שאתה אורח קבוע בוועדה שלנו; התבשרנו במהלך השבוע בכותרות גדולות בעיתונות על כך שכל נושא הטפלת המים מתעכב, והממשלה, למרות החלטותיה, לא עומדת ביעדיה, אלא רחוקה מלעמוד בהם.

שלום שמחון: הוועדה אינה מתכוונת לעסוק בעניין הזה בכלל, בנושא של פיקוח וביצוע התשתיות שהמדינה התחייבה אליהם בתוכנית הכלכלית – זה נושא שמאוד מדאיג אותנו.

שלום שמחון: אנחנו גם מתכוונים להטיל על חברים בתוך הוועדה אחריות בנושאים השונים.

שלום שמחון: בין היתר, אנו מתכוונים להטיל על חברת הכנסת מלי פולישוק פיקוח על ביצוע ובקרה של תשתיות בנושא הכבישים והרכבות, ואנו מתכוונים לעשות דבר דומה עם חבר כנסת אחר בנושא תשתיות המים.

שלום שמחון: זה דבר שמאוד מדאיג אותנו, והיינו שמחים לשמוע כמה מילים מהשר בנושא, למרות שזה לא הנושא.

שלום שמחון: אמנם השנה האחרונה לא היתה שנת בצורה, אבל זה לא אומד דבר לגבי העתיד.

שלום שמחון: הנושא הזה ודאי יחזור, ואני אודה לשר, אם יאמר גם כמה מילים בנושא הטפלת המים לפני שנגיע לנושא שלנו.

שר התשתיות יוסף פריצקי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.

שר התשתיות יוסף פריצקי: לא באתי לכאן מוכן לעניין מצב ההטפלה ומתקני ההטפלה, למרות שאצלי במשרד יש סטטוס.

שר התשתיות יוסף פריצקי: באמצעות המנכ"ל הנהגתי אצלי דבר משונה במשרד, שלא היה קודם; אנחנו לקחנו פרויקט מיקרוסופט, ביקשנו ממנהלי היחידות להכניס פנימה, אנחנו מתחילים לבדוק התקדמות לפי פרויקטים, אנו רואים יעדים ורואים יעד לעומת ביצוע.

שר התשתיות יוסף פריצקי: יש מתקן אחד שהולך לדרכו, וזה מתקן של מאה מיליון קוב באשקלון.

שר התשתיות יוסף פריצקי: הוא עובד ויגיע בזמן, אבל זה מעט.

שר התשתיות יוסף פריצקי: מדברים על 350-400 מיליון מטר מעוקב לשנה.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אשמח לבוא לפה ולבוא פירוט לוועדה על סטטוס של כל מתקן הטפלה, זה לא סוד – איפה הוא עומד, חלק נתקע בבית משפט, בחלק יש בעיות מימון אחרי שנתקע בבית משפט, יש בעיות עם כונס הנכסים – אני מוכן להביא פירוט שלם לוועדה ולהסביר את הפרטים.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אני נוהג בשקיפות מלאה, ולא רוצה לשלוף דברים מהמותן.

שר התשתיות יוסף פריצקי: גם אנשי ההטפלה לא נמצאים פה, ואיני פשוט לא רוצה למסור מידע לא מדויק, אך אשמח לבוא לפה או שיתנו דוח מלא של סטטוס של כל מתקני ההטפלה – גם בפגרה, אם תרצה.

שלום שמחון: הממשלה החליטה על היקף של 400 מיליון קוב.

שלום שמחון: הסתבר לי לא בכוונה שאנו חושבים דומה בנושא המים, ואני רוצה להסב את תשומת לבך לדבר נוסף; הממשלה החליטה לוותר על כמות של 50 מיליון קוב מים בהנחה שהחקלאים ישחררו 50 מיליון קוב מים באזור שמזרחי של הארץ, באזור בית שאן, לטובת התחליף של העניין – מעבר של בריכות הדגים לדגים בחממות, למדגה המתועש.

שלום שמחון: זאת הצעה שלא מתקיימת ולא מתבצעת.

שלום שמחון: זה נראה לי יותר מאשר חמור, שפרויקטים מהסוג הזה, שהם בידינו, והיזמים כבר עובדים - הדברים האלה לא קורים, והאחריות לעניין היא בסופו של דבר עלינו.

שלום שמחון: אני חושב שהצעתך היא חשובה מאוד כדי שנבצע אותה, רק קח בחשבון שהדברים לא קורים.

שר התשתיות יוסף פריצקי: לפני שבועיים נחתם במשרדי אחרי לחצים אדירים של המנכ"ל ושלי הסכם למים מליחים במעגן מיכאל, של 30 מיליון קוב – 8.5 בשנה.

שר התשתיות יוסף פריצקי: עברנו ייסורי גיהנום עד שגמרנו את הדבר הזה.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אם לא היה פה לחץ פיזי מתון על האנשים שיסיימו את ההסכם, שאם לא כן אוי ואבוי, זה לא היה קורה.

שר התשתיות יוסף פריצקי: לעניין עצמו; הצעת החוק שעברה בקריאה ראשונה ובאה כאן בקריאה שנייה ושלישית באה ליצור מצב שבו אופציות שהיו סגורות בחוק הקודם ייפתחו ויינתנו עכשיו לשימוש.

שר התשתיות יוסף פריצקי: היתה הנחה כשעבר החוק הקודם בוועדה הזאת, שיעמדו פה חברות בינלאומיות בתור למכרז, וכולנו נבחר ביניהן.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אך המציאות התגלתה אחרת.

שר התשתיות יוסף פריצקי: היה פה עודף-אופטימיות.

שר התשתיות יוסף פריצקי: בפועל חברה אחת זרה באה, גם היא פרשה - ככל הנראה בגלל המצב הביטחוני.

שר התשתיות יוסף פריצקי: נותרנו במצב שבו מצד אחד יש גז, יש ספק שרוצה למכור – וזה מצוין, יש ביקוש – וזה טוב, אך לא הולך.

שלום שמחון: בימים הודיע לך שהוא גם יכול להוליך.

שר התשתיות יוסף פריצקי: ודאי.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אנו מתכוננים להעביר את כל הנושא הזה של הקמה והולכה של צנרת הגז הטבעי לחברה ממשלתית או מיזם ממשלתי, שיהיה מורכב בעיקרו מעובדי מדינה, אבל שיטפל בזה, ידון בהצעה הזאת – יכול להיות שיחליט לקבל אותה לחלק מהציבור או לכולו.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אבל בינתיים נותרנו במצב שבו מצד אחד יש ספק, מצד שני יש לקוח – אגב, לא אחד – ואין דרך להוליך.

שלום שמחון: יכול להיות שהסיור המוצלח של ראש הממשלה בבריטניה סביב העובדה שהוא החליט מי יהיה ספק הגז השני?

שר התשתיות יוסף פריצקי: למה אדוני שואל אותי על ראש הממשלה?

שר התשתיות יוסף פריצקי: תזמין אותו לכאן.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אין לי ספק שראש הממשלה יבוא לוועדה מוועדות הכנסת בכבוד רב.

ורדית רז: הצעת החוק הזאת נועדה לאפשר יישום של מדיניות הממשלה, שהוחלת עליה ב-3 ביוני השנה.

ורדית רז: המדיניות הזאת עומדת להתאשר היום בקבינט.

שלום שמחון: החליטו כבר על הספק השני?

שר התשתיות יוסף פריצקי: לא, וגם לא תהיה החלטה כזאת.

שר התשתיות יוסף פריצקי: יש החלטה שהמשך הקמת המערכת אל מעבר למספר תחנות כוח של חברת החשמל מותנה בכך שיהיה עוד ספק.

ורדית רז: ההנחה היא שכמויות הגז הקיימות היום במשק לא מצדיקות הקמת כל המערכת, שהיא בשווי של 400 מיליון דולר, אלא הקמת השלב הראשון של התווי הימי.

ורדית רז: אם תהיו התקשרויות גז נוספות ותהיה הצדקה כלכלית להקמת חלקים נוספים- -

שלום שמחון: מה שאת אומרת פה זה מדיניות חדשה של הממשלה.

שלום שמחון: במצגת מלפני כמה שבועות לא נאמר שיש כוונה לבצע רק חלקים מתוך התשתית היבשתית, אלא כוונה שהקמת החברה החדשה בסופו של דבר תוביל לכך שבסופו של דבר תהיה תשתית יבשתית, שתגיע לכל המקומות במדינת ישראל.

שר התשתיות יוסף פריצקי: על זה אין ויכוח.

שר התשתיות יוסף פריצקי: זאת הכוונה.

שר התשתיות יוסף פריצקי: השאלה היא עקרונית, ועליה יש ויכוח לא פשוט; האם בונים מערכת של 400 מיליון דולר, כאשר בינתיים – ואני מדגיש את המילה הזאת – יש רק ספק גז אחד, ומחכים מספר שנים, שמא יבוא ספק גז נוסף, שמא יהיו תגליות, למשל.

שר התשתיות יוסף פריצקי: האם עושים את זה, או האם לא לוקחים את הסיכון, רוצים שיהיה עוד ספק – ויש שניים פוטנציאליים – שזה תנאי מקדמי לבניית מערכת.

שר התשתיות יוסף פריצקי: מה שהוחלט לפי שעה הוא שהואיל וחברת החשמל כבר קנתה טורבינות המונעות בגז, האמורות להיות מופעלות באוריל – ויש צו אישי על התחנה, שאי-אפשר להמשיך ולזהם שם את האוויר, והם מוכרחים לעבור לגז, והואיל ובחגית הטורבינות שורפות סולר, שהוא חומר גלם יקר מאוד, ומייקר מאוד את החשמל, נתחיל בהקמת הצינור לתחנות האלה על-ידי חברת החשמל כקבלן מבצע עבורנו.

שר התשתיות יוסף פריצקי: גם על זה יש ויכוח גדול מאוד עם חברת החשמל.

שר התשתיות יוסף פריצקי: נתחיל בעניין הזה, ונחכה עם יתר השלמת המערכת עד שיימצא ספק נוסף.

שר התשתיות יוסף פריצקי: בין לבין באה ההצעה שאומרת לא לחכות ולתת לבנות.

שר התשתיות יוסף פריצקי: זאת הצעה ראויה, ואני מבין שהתחלתם אתה במשא ומתן.

שלום שמחון: סליחה שאני מנדנד, אבל נראה לי שיש כאן מדיניות חדשה.

שלום שמחון: המשמעות של מה שאתה אומר כרגע, זה שאם, נניח, בקרית שמונה יהיה מישהו שיצרוך את הלבנייה, האוטו של תנובה יגיע, ואם לא, הוא לא יגיע.

שלום שמחון: אין פה מדינה שבונה תשתיות מתוך הנחה שהיא רוצה לפתח משהו בעתיד.

שלום שמחון: זה גם מה שנמצא בבסיס של ההצעה של ים תטיס.

שלום שמחון: ים תטיס אומרת שאם יהיה ספק באשדוד, למשל, יגיעו לשם, כי זה כדאי, ואם לא יהיה שם ספק, לא תיבנה פה לעולם תשתית.

שלום שמחון: יש פה פנייה אמיתית למה שתמיד ידענו שהאוצר מתכוון, לכך שלא תהיה לנו תשתית יבשתית במדינת ישראל, אלא רק לטובת חברת חשמל.

1028: השר אמר שהנושא עם חברת החשמל לא נגמר.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אדוני היושב-ראש, החשש שלך הוא בדיוק החשש שלי.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אני לא רוצה אחד לאחד.

שר התשתיות יוסף פריצקי: לכן אני צריך ספק שני, ולכן אני לא חושב שצריך לסכן את מדינת ישראל במצב שבו אני אכניס את מדינת ישראל לחוב של 400 מיליון דולר.

שר התשתיות יוסף פריצקי: מה זה משנה?

שר התשתיות יוסף פריצקי: הוא בסוף ישולם בדרך זו או אחרת.

מל פולישוק-בלוך: אבל אתה מוביל במסלול אחד בלבד.

שלום שמחון: אבל מדינת ישראל לא תבנה היגיון כולל שבגינו אתה הולך להקים חברה ממשלתית חדשה- -

שר התשתיות יוסף פריצקי: בייחוד על הצנרת היבשתית.

מל פולישוק-בלוך: אבל אתה לא הולך לעשות צנרת יבשתית.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אני הולך לעשות צנרת יבשתית, אם יהיה עוד ספק או אם יהיו עוד תגליות.

מל פולישוק-בלוך: אני לא ראה בהצעת החוק – ואולי אני לא מבינה טוב מספיק – את ההפרדה המוחלטת שאנו מדברים עליה כל הזמן בין ספק, הולכה וצרכן.

מל פולישוק-בלוך: אין פה.

מל פולישוק-בלוך: הכל השר יחליט.

מל פולישוק-בלוך: אני סומכת על השר הנוכחי, אבל אולי מחר יהיה שר אחר.

מל פולישוק-בלוך: אנחנו צריכים לבנות מערכת שעומדת לעד, שהיא טובה לכל מפלגה ולכל ממשלה.

מל פולישוק-בלוך: אני לא רואה את ההפרדה.

מל פולישוק-בלוך: שמעתי במקרה באירוע ששנינו היינו בו שיחה בין שני ספקים.

מל פולישוק-בלוך: אחד אמר לשני 'בחיים לא אתן לך להתחבר לצינור שלי'.

מל פולישוק-בלוך: כלומר כאן הולך להיות גורם אחד שיספק את הגז, אם יתנו לו גם לעשות את הצנרת – ואני מדברת על אותו גורם שכבר שם את הצנרת.

מל פולישוק-בלוך: זאת בעיה אמיתית.

מל פולישוק-בלוך: אם אדוני השר רוצה עוד ספק, ואתה לא עושה הפרדה בין הספק להולכה – מה שנשמע לפי החוק - אתה מונע מספק שני, שאתה כל-כך רוצה אותו.

מל פולישוק-בלוך: אתה הרי רוצה לעשות תחרות.

שר התשתיות יוסף פריצקי: לא רק, אני מניח שאם יהיה עוד ספק, אני רוצה שהוא גם יגיע למפעלי ים המלח, לנגב, לגליל.

מל פולישוק-בלוך: אתה רוצה שירות יותר טוב ומחיר יותר טוב, וזאת תחרות.

מל פולישוק-בלוך: לזה כולנו מסכימים, ועל זה אנחנו מדברים – איך יוצרים את התחרות.

מל פולישוק-בלוך: אם החוק מאפשר לשר – ואני לא מדברת עליך באופן אישי, אלא על שר כלשהו - לתת לגורם אחד, ואנחנו כח"כים פה לא מחייבים את זה על-פי חוק ומאפשרים לגורם אחד לספק, להוליך ולהשתמש- -

אלי רונן: זאת לא ההצעה בכלל.

מל פולישוק-בלוך: זה משתמש מההצעה.

אלי רונן: מה פתאום?

מל פולישוק-בלוך: אני רוצה לראות איפה החוק הזה מונע את האפשרות הזאת.

מל פולישוק-בלוך: לא קיבלנו פה תשובה לגבי הצנרת.

מל פולישוק-בלוך: עכשיו אני רואה שהסיכוי לצנרת יבשתית מתחיל להיות שואף לאפס.

מל פולישוק-בלוך: לכן חשוב לי לשאול שתי שאלות; כמה יעלה ימי מול יבשתי, וכמה חברת החשמל מרוויחה מזה?

שר התשתיות יוסף פריצקי: אולי נסביר קודם את השינויים בחוק; מה היה בקודם ומה יש בזה.

שלום שמחון: בסדר.

ורדית רז: בחוק יש הפרדה מאוד ברורה בין אספקה, הולכה, חלוקה ושיווק.

ורדית רז: לגבי ספקים, נקבע באופן מפורט שספק לא יכול להחזיק יותר מ-26% מבעל רשיון הולכה.

ורדית רז: בכך נקבעה הגבלה והפרדה בין אספקה והולכה.

ורדית רז: לגבי הפרדה בין קטעים של הולכה וחלוקה; נקבע שחברת הולכה לא יכולה לעסוק בחלוקה אלא באמצעות חברה-אחות – לא חברה-בת.

ורדית רז: הבעלות יכולה להיות אותה בעלות, אך צריכה להיות הפרדה תאגידית מלאה.

ורדית רז: הצעת החוק לא משנה את המצב הזה בגדול.

ורדית רז: כאשר מדובר בחברה ממשלתית, אנחנו מאפשרים לתת רשיון הולכה לחברה ממשלתית.

ורדית רז: לגבי רשיון חלוקה, אנו מאפשרים לחברה בת של החברה הממשלתית בתנאים מסוימים ובמגבלות מסוימות לעסוק גם בחלוקה, ולנגד עינינו לאורך כל התיקון אנחנו עדיין רואים את המטרות שנקבעו במקור לחוק, שזה הפעלה של משק הגז הטבעי באמצעות המגזר הפרטי.

ורדית רז: מטרות החוק לא שונו; הן עדיין להביא למצב שיאפשר למגזר הפרטי להשקיע במשק ולפעול בו.

ורדית רז: אך בתנאים שזה אינו אפשרי, ויש לכך סייגים מאוד ברורים בתיקון, מאפשרים לשר – וגם על שיקול דעתו יש מגבלות; הוא צריך להתייעץ עם שר האוצר וכו' – בתנאים מסוימים הוא יכול לתת רשיון הולכה לחברה ממשלתית, בתנאים מסוימים הוא יכול לתת רשיון חלוקה לחברה-בת של החברה הממשלתית.

1028: מהות הדיון כרגע זה ההולכה או שחברה נוספת תיכנס?

שר התשתיות יוסף פריצקי: מהות הדיון היא הכנה לקריאה שנייה ושלישית לתיקון החוק.

ורדית רז: לאפשר הולכה – זאת מטרת התיקון; לאפשר הקמת מערכת הולכה במתכונת שהממשלה החליטה עליה.

ורדית רז: תיקון החוק עוסק גם בנושא החברה הממשלתית.

ורדית רז: יש פה תיקון שהוא לצורך הבהרה בלבד ולמען הסר ספק, ומתקשר לחוות הדעת שהגיש משרד המשפטים לוועדת הכלכלה, שמאפשר למדינה להקים באמצעות תאגיד מטעמה את המערכת כפתרון ביניים למצב שעדיין אין בעל רשיון, ותיקון שלישי מרכזי שבו עוסק החוק הוא הגמשת התנאים למתן רשיון הולכה.

ורדית רז: במקור החוק אפשר רק באמצעות מכרז – הליך מאוד נוקשה שלא הצליח - ניסינו אותו, והוא לא הצליח.

ורדית רז: התיקון מכיל את תקנות הפטור של חובת המכרזים.

שלום שמחון: יש הרבה מקומות בחוק, שבו נותנים לשר שיקול דעת רחב מאוד.

שלום שמחון: היינו מעונינים שבחלק מהמקומות זה יהיה באישור ועדת הכלכלה.

גדעון תדמור: אני רוצה לברך את השר ואת המשרד, שמביאים את הצעת החוק, שמטרתה לתקן לאלתר את החוק הקיים על-מנת להתאים את זה למצב הקיים בשטח ועל-מנת לאפשר לקדם את מערכת ההולכה.

גדעון תדמור: עם זאת, אם הדיון התחיל בנושא המים במסגרת מתקן ההטפלה, שחבריו מקבוצת דלק שותפה בו, זאת דוגמה קלאסית לכך שיש שם מתקן הטפלה.

גדעון תדמור: דלק תשתיות אמורה להנפיק דשם את תחנת הכוח שתספר את החשמל למתקן ההאפלה ומאפשרת למים להיות במחיר כל-כך אטרקטיבי, כפי שנקבע במכרז, ועד היום אנחנו לא יודעים איך הגז יגיע לתחנת הכוח באשקלון.

גדעון תדמור: קבוצת ים תטיס מספקת את הגז לאשדוד, ולא ברור מה הפתרון שיאפשר לגז להגיע מאשדוד לאשקלון.

גדעון תדמור: זאת דוגמה שקושרת את שני הקצוות – את הנושא הגז, נושא המים והיעדרה של המערכת.

גדעון תדמור: לגבי ההצעה של ים תטיס; לאור המצב שנוצר הצענו הצעה, שהיא למעשה ותיקה, שאומרת שקבוצת ים תטיס, עקב העובדה שנכון להיום היא ספק קיים ועקב העובדה שיש צרכים קיימים לחברת החשמל ולאחרים, ותחנת הכוח שלנו היא דוגמה – אבל יש גם דוגמאות נוספות באזור ים המלח ובאזורים נוספים – אנחנו מוכנים לקחת על עצמנו במימון שלנו, ללא ערבויות מדינה, להקים את אותם חלקים של מערכת ההולכה לצרכנים קיימים לפי תכנון של משרד התשתיות – יבשתי.

גדעון תדמור: לגבי ההערה שלך, החוק קובע – גם חוק הגז וגם חוק הנפט – שחייבים לתפעל את המערכת הזאת לפי העיקרון שאין יכולת להשתלט על מערכת ההולכה, אלא יש חובה על-פי דין לאפשר לכל ספק אחר להיכנס לתוך המערכת.

גדעון תדמור: זה המצב החוק.

מל פולישוק-בלוך: זאת פעם ראשונה שאפשר לעקוף חוק במדינת ישראל, שאפשר לעשות קשיים במסגרת החוק?

גדעון תדמור: אנחנו בבית המחוקקים עכשיו.

גדעון תדמור: על-מנת שמשרד התשתיות לא יוותר על התוכנית שבסופו של דבר תהיה מערכת כוללת ואינטגרטיבית, אמרנו שבכל מועד – גם אחרי שיונח מטר של צינור – נהיה מוכנים להתחייב מראש להעביר את המערכת שנקים עד אותו מועד לכל גורם שייקבע על-ידי המדינה, אבל המדינה לא תהיה מחויבת להעביר.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אני מוכן לומר שההצעה שלהם היא יותר מראויה.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אני אומר כשר שאני לא רוצה לסכן את קופתה של מדינת ישראל ב-400 מיליון דולר אם עוד עשר שנים ייסגר הברז, כי לא יהיה גז.

שר התשתיות יוסף פריצקי: קבוצת ים תטיס אמרה שהסיכון עליה, היא תבנה את הצינור, ואם יהיה לי ספק נוסף, אקנה אותו ממנה.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אם היא תהיה הספק היחיד – עוד שמונה שנים היא תסגור את הצינור.

שר התשתיות יוסף פריצקי: החברה לוקחת על עצמה את הסיכון.

שר התשתיות יוסף פריצקי: זה הסיכון שלו.

שר התשתיות יוסף פריצקי: ההצעה הזאת היא ראויה, ויש לשקול את ההצעה הזאת בכובד ראש.

שר התשתיות יוסף פריצקי: יש לשקול איך עושים את חישוב ההוצאות, איך בונים את מנגנון הפיקוח – זה לא עסק פשוט, אבל בעניין הזה מה ששובה את לבי זה שמישהו אחר לוקח על עצמו את הסיכון, אני לא מכניס את המדינה לסיכון.

שר התשתיות יוסף פריצקי: הרי אם חלילה לא יהיה ספק שני – אם יהיה ספק שני, אין בעיה - והגז יפסיק לזרום בברזים עוד שמונה-תשע-עשר שנים, לפחות המדינה לא הוציאה הוצאה של 400 מיליון דולר, שגם זה משהו.

חנן מלצר: חבר הכנסת ארדן שאל 'למה צריך את החוק הזה', ואני חייב להבהיר את הדברים.

חנן מלצר: הפתיח אמר שכשרצינו להקים מערכת הולכה, לא עמדו בתור.

שלום שמחון: תחילת הדיונים היו בזה שהיה ספק גז אחד.

שלום שמחון: הוא הגיע לנקודה שהוא כיוון אליה בזמן, הגיע ליעד, ואנו צריכים להסתכל מה יהיה בעתיד.

שלום שמחון: בעתיד יש חברה אחת שמספקת גז וחברת חשמל, שקולטת את הגז, לצורך העניין.

שלום שמחון: אם יש רק ספק אחד, יש כאן אכבר-מונופול.

שלום שמחון: כדי שתהיה פה איזה תחרות, שר התשתיות אומר פה שלטובת כסף הם מוכנים לוותר על עקרונות ולתת לים תטיס גם את העניין של ההולכה.

גלעד ארדן: לתת את ההולכה לצרכן העיקרי זה לא פחות גרוע.

גלעד ארדן: כשאתה נותן את ההולכה לצרכן העיקרי, המדינה תממן את ההקמה, וכשאתה נותן את ההולכה לספק העיקרי כרגע, הוא מממן את ההולכה.

חנן מלצר: נאמר כאן שלא עמדו בתור.

חנן מלצר: אחרי שמצאנו את הגז והיה כתוב בחוק שיש לנו זכות להפיק את הגז ולשווק אותו ללקוחות שרוצים אותו, ואמרנו שאנו מוכנים להשקיע את ההשקעה על סיכוננו, לא נתנו לנו.

חנן מלצר: הלכנו לבג"ץ, שם אמרו שנעשה מכרז, כי יש כאלה שעומדים בתור, ועד יוני 2003 יהיה צינור.

חנן מלצר: הבג"ץ אמר שנותנים צ'אנס למדינה – תקימו צינור.

חנן מלצר: אך אם עד יוני 2003 לא יהיה צינור, קמה לכם הזכות מחדש להקים לעצמכם.

חנן מלצר: המדינה אמרה שעד יוני 2003 יהיה צינור.

חנן מלצר: בג"ץ אמר שאם עד אז זה לא יהיה, תוך זמן סביר קמה זכותנו מחדש.

דרורה ליפשיץ: קמה השאלה מהו זמן סביר.

שלום שמחון: חנן, זה לא לעניין, כי ארדן שואל אותי עכשיו מה יש לנו עם הגז הפלסטיני.

אליעזר כהן: לדעתי, יש רק שאלה אחת; מדוע הגז לא זורם?

שלום שמחון: שאלתי את השר פריצקי האם הביקור המוצלח של ראש הממשלה בבריטניה היה נוכח העובדה שהוא החליט לבחור את ספק הגז השני.

שלום שמחון: אם זאת ההחלטה, יכול להיות שכל העניין ישתנה.

חנן מלצר: השר אומר שהצעתנו ראויה, כי אנו לוקחים את הסיכון.

חנן מלצר: אנו רק מבקשים שבמסגרת הצעת החוק הזאת, שבאה לפתור את הבעיה הזאת, תהיה לנו האפשרות.

חנן מלצר: השר אומר שזה ראוי, כולם רוצים את זה, אז אומרים 'כן, אבל זה לא בהצעת החוק הזאת'.

חנן מלצר: הצעת החוק הזאת באה לאפשר את זה.

חנן מלצר: אני אומר שצריך את הצעת החוק, ולהוסיף לה דבר קטן, שיאפשר לנו לעשות את זה.

מל פולישוק-בלוך: כתוב פה שהשר יכול לתת למי שהוא רוצה הכל.

חנן מלצר: בסעיף 103 לחוק צריך למחוק את סעיף קטן (ב).

חנן מלצר: זה הכל.

יחיאל חזן: חוץ מהם אין אף אחד שמוכן לממן?

שלום שמחון: ים תטיס הציעה לעשות את זה בכסף, יכול להיות שחברת החשמל הציעה מחיר גבוה יותר.

קריאה: אדוני השר, אפשר לדעת מה לגבי מימון תשתית ההולכה?

שר התשתיות יוסף פריצקי: כיום אין מי שיממן את תשתית ההולכה.

עמוס קריינר: דובר כאן על הקשר בין התחרות לבין הנושא של ההפרדה בין הולכה ואספקה.

עמוס קריינר: התחרות תבוא אך ורק מספק שני, לא מהפרדה.

עמוס קריינר: הפרדה לא תביא לתחרות, אלא למצב שהספק ינצל לרעה- -

מל פולישוק-בלוך: אם הספק לא יוכל להתחבר לצינור שלהם, מה יעזור הספק השני?

עמוס קריינר: לדעתנו, ניתן למנוע את זה על-ידי רגולציה חזקה, על-ידי הסעיפים בחוק הגז שמדברים על גישה חופשית למתקנים.

עמוס קריינר: אנחנו גם סבורים שיש מקום לאפשר גמישות גם לספקים להקים מערכת הולכה או חלקים ממנה.

עמוס קריינר: אגב, הבג"ץ שהזכיר עורך הדין מלצר – פסק הדין בבג"ץ חל גם לגבינו.

עמוס קריינר: גם אנחנו היינו חלק ממנו.

חנן מלצר: בהיפוך, כי הפסדתם.

גלעד ארדן: הזמנו שורה ארוכה מאוד של חברות- -

עמוס קריינר: אנחנו חושבים שצריך לאפשר לספקים להשתתף בהולכה, זאת גם הדעה שהבענו בדיונים על חוק הגז.

עמוס קריינר: בזמנו היתה, אולי, הצדקה למנוע מספקים, כי היתה אופטימיות לגבי תוצאות המכרז.

עמוס קריינר: היום, כשאין יותר מדי חברות שעומדות בתור והספקים – להם יש האינטרס הטבעי ביותר, אנחנו לא חושבים שצריך למנוע מהם את העניין הזה – כמובן, בכפוף לרגולציה ולכל התנאים שבחוק.

עמוס קריינר: את ההצעה של ים תטיס מציעה גם BG.

עמוס קריינר: אמרנו אתמול לשר התשתיות שאנחנו מוכנים להשתתף בעניין הזה.

עמוס קריינר: אנחנו גם נותנים סיוע לכל הקשורים בעניין.

דרורה ליפשיץ: הבג"ץ ניתן על בסיס חוק הנפט לפני חוק משק הגז הטבעי.

דרורה ליפשיץ: חוק משק הגז הטבעי קובע בסעיף 97 שבכל עניין שלא הוסדר לפי חוק משק הגז הטבעי יחולו ההוראות של החוק הזה במקום הוראות אחרות.

דרורה ליפשיץ: לכן הבג"ץ ניתן לפי תשתית חוקית אחרת.

דרורה ליפשיץ: יש הוראות בחוק הזה למי שהיו לו זכויות קודמות, אבל לא מעבר לזה.

אליעזר כהן: אנחנו יושבים פה כבר שעה.

אליעזר כהן: לי ברור שיש גז, צרכן ועוד צרכן, והגז לא זורם.

אליעזר כהן: מי שרוצה להזרים את הגז, שיזרים.

אליעזר כהן: מי שלא מזרים, שלא יישב פה בכלל.

אליעזר כהן: אני אומר את זה בכל הבוטות.

אליעזר כהן: יש כאלה שרוצים להזרים, ואנו צריכים לתת להם להזרים.

אליעזר כהן: בזה אני מנסה לעזור לשר ולך, אדוני היושב-ראש, כי זה מה שצריך פה היום.

אליעזר כהן: אם החוק עוזר בזה, אצביע בעד החוק.

רנל כהן: המטרה היחידה של חוק משק הגז היתה אמורה להיות לעזור לספק להזרים גם לצרכן.

רנל כהן: אני וחבריי אמרנו את הדברים כאן לפני שנה וחצי, ולצערי, לא הקשיבו לנו.

רנל כהן: אמרנו 'תנו גמישות בהענקת הרשיונות'.

רנל כהן: אין חוק כזה בעולם, והבאתי דוגמאות מכמה מדינות.

רנל כהן: אין מגבלות על מי שאמור לקבל רשיון, וכוחות השוק אמורים לקבוע בשלב הראשון את העניין הזה.

רנל כהן: חברת חשמל הם לא החבר'ה הרעים במובן הזה.

רנל כהן: אנחנו בסך הכל רוצים לצרוך גז.

רנל כהן: אנחנו מרוויחים אפס.

שלום שמחון: בישיבה הקודמת ביקשנו את חוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה וגם היועצת המשפטית לוועדה היתה אמורה לחוות דעתה.

אתי בנדלר: ביקשת שאעיין בחוות הדעת המשפטית של המשנה ליועצת המשפטית לממשלה לגבי חוקיות הפעלת חברת חשמל והקמת צינור ההולכה.

אתי בנדלר: חשבתי שבנסיבות העניין, כשמונחת הצעת חוק ברורה שתפתור את העניין הזה, אין טעם שאתנצח בכתב עם חוות דעתה המלומדת של המשנה ליועצת המשפטית לממשלה.

אתי בנדלר: נדמה לי שכשהממשלה קיבלה החלטה להטיל על חברת החשמל להקים את צינור ההולכה, היתה בזה משום התעלמות בוטה, הייתי אומרת, מכוונת המחוקק, כפי שבאה בצורה מאוד ברורה בחוק שהתקבל בכנסת, שאסר את זה.

אתי בנדלר: נכון שמבחינה משפטית אפשר, רני לא יודעת איך מתמודדים עם זה מבחינה ציבורית.

שלום שמחון: אם אין עניין משפטי, יש עניין ערכי.

שלום שמחון: הוא שלח אתמול, לבקשתו של חבר הכנסת טל או לא לבקשתו, חוות דעת ערכית ולא משפטית בנושא הקזינו.

דוד טל: לא ביקשתי אף חוות דעת משפטית כזאת או אחרת.

דוד טל: היועץ המשפטי מצא לנכון מתוקף תפקידו כיועץ משפטי להגיש את חוות הדעת הזאת – מוסרית, ערכית ומשפטית כאחד.

דוד טל: אני חושב שאנחנו צריכים, כך לפחות לימד אותי השר פריצקי, לחוף את ראשנו, בחלק גדול מהמקרים לקבל ההכוונה של היועץ המשפטי.

דוד טל: אנחנו יכולים גם לחלוק עליה, אבל צריך גם לדעת לקבלה, בעיקר כשמדובר בייעוץ משפטי שהוא גם מוסרי וגם ערכי.

אתי בנדלר: המחוקק אמר את דברו בצורה מאוד ברורה; הוא אסר על חברת החשמל להקים את הצינור.

אתי בנדלר: נכון שבחוק דובר על מתן רשיון.

אתי בנדלר: אפשר מבחינה משפטית לומר שלא נתנו לו רשיון - הוא קבלן של הממשלה.

אתי בנדלר: אני חושבת שפרשנות כזאת, גם אם היא אפשרית מבחינה משפטית, אינה ראויה.

אתי בנדלר: מעבר לזה, חוות הדעת מציינת שלממשלה יש סמכות משנכשל המכרז לעשות מה שצריך כדי לקדם את צרכי המשק.

אתי בנדלר: בעניין הזה היא בחרה בשל נסיבות העניין להטיל את העבודה הזאת על חברת החשמל.

אתי בנדלר: החלטת הממשלה, כפי שבאה לידי ביטוי בחומר שנמסר לנו, התקבלה ב-4 בנובמבר 2002, ולמיטב ידיעתי עד כה לא נחתם אפילו הסכם עם חברת החשמל בנושא הזה, בדבר פעילותה כקבלן.

שלום שמחון: איך ישלמו על העבודה?

אתי בנדלר: איני יודעת.

אתי בנדלר: אבל אני לא מכירה הפעלת קבלן בלי שנחתם אתו חוזה, לפחות.

דוד טל: כלומר מינהל לא-תקין?

שלום שמחון: הממשלה מתכוונת להעלות את המחיר לצרכן כדי לממן את ה-100 מיליון ₪ של חברת החשמל.

שלום שמחון: לא ייאמן.

אתי בנדלר: בהתחשב בזה שהוועדה תסיים את הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה-שלישית ואולי אפילו הכנסת תקבל את החוק הזה לפני יציאתה לפגרה, איני חושבת שיש טעם ממש להתחיל להתנצח עם נקודות שונות.

דוד טל: אנחנו תובעים מכל אזרח קטן באשר הוא להתנהל בגופים כאלה ואחרים, שהמנהל התקין יהיה נר לרגליהם – אפשר לתבוע את זה מהממשלה עצמה.

דוד טל: חשוב לתבוע את זה מהממשלה.

דוד טל: אני מבקש מהשר שיעביר את דברי הוועדה הזאת בנושא הזה, שהממשלה חייבת להתנהל על-פי נוהל תקין, ולא יכולה לרמוס את החוק.

שלום שמחון: אנחנו מעוניינים לדעת מגורם כלשהו בממשלה איך חברת החשמל מתוכננת לקבל את אותם כספים שהיא הוציאה עבור הפעולה הבלתי-חוקית שהממשלה עושה.

אתי בנדלר: אני לא אמרתי את זה.

שלום שמחון: טוב, בלי המשפט הזה.

שלום שמחון: אנחנו מבקשים לדעת מי מממן את העלות.

אתי בנדלר: אני רוצה להפנות לפרוטוקול מדיוניה של ועדת הכלכלה ב-20 בנובמבר 2002, כשהתעוררה במלוא עוצמתה השאלה מה יקרה אם המכרז ייכשל.

אתי בנדלר: היתה כאן עורכת הדין כהן, שיושבת כאן, עורך הדין מלצר, וניסינו להתמודד עם העניין.

אתי בנדלר: יושב-ראש הוועדה דאז, חבר הכנסת אברהם פורז, אומר שהוא פנה אל השר, וביקש ממנו שאולי מן הראוי לשלב בחוק איזו התייחסות לנושא הזה.

אתי בנדלר: השר הודיע שהוא לא רוצה בשום פנים ואופן, כי אמירה כזאת בחוק עלולה גם לאותת על אפשרות של כישלון המכרז, ולהביא לכישלונו.

אתי בנדלר: בהמשך אומר חבר הכנסת פורז: 'חוק ההסדרים עושה הרבה תיקוני חקיקה.

אתי בנדלר: אם זה יהיה המצב באותו לילה שהמכרז ייפסל, אנשי משרד התשתיות יעשו הצעת חוק מהירה, יקבלו החלטה, ותוך חודש יהיה חוק חדש'.

אתי בנדלר: אם אני מבינה את הדברים נכון, הוא אומר 'אני מוכן לא לכלול התייחסות לנושא בחוק שלנו, אבל אם ייכשל, תביאו מיד הצעת חוק חדשה'.

אתי בנדלר: מובן שהדברים לא נעשו.

אתי בנדלר: התשובה של יועץ השר דאז, אדוארד בלאו, היתה: "אני מבקש לומר בשם שר התשתיות, ששר התשתיות הביא בחשבון אפשרות של כישלון במכרז, והוא ערוך לפתרונות אחרים".

אתי בנדלר: אני חושבת שראוי שהדברים האלה יהיו נגד עיני הוועדה.

דוד טל: הוא מפרט מהם הפתרונות האחרים?

אתי בנדלר: לא, כי לא רצו לאותת על האפשרות של כישלון המכרז.

אתי בנדלר: זאת בתשובה לבקשתך, שאכין חוות דעת.

שר התשתיות יוסף פריצקי: החלטת הממשלה – ודאי שאינה בגדר חוזה.

שר התשתיות יוסף פריצקי: הואיל ומתקיימים מגעים ומשאים ומתנים עם חברת החשמל על החוזה הזה - בינתיים גם חברת החשמל לא הניחה ולו אינץ' אחד – יש ויכוח קשה עם חברת החשמל.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אנחנו, למשל, דורשים מחברת החשמל שתיתן לנו אחריות קבלן, והיא אינה מוכנה לכך.

שר התשתיות יוסף פריצקי: היא רוצה לתת אחריות מתאם פרויקטים, ולהסב למדינה את כתבי הערבויות.

שר התשתיות יוסף פריצקי: לא גומרים את הוויכוח.

מל פולישוק-בלוך: הם כבר חתמו לך שהם מחזירים לך את הרכוש?

שר התשתיות יוסף פריצקי: הוא לא שלהם.

שר התשתיות יוסף פריצקי: הם קבלן, והם לא מוכנים לראות עצמם קבלן.

שר התשתיות יוסף פריצקי: לא יעלה על הדעת שהממשלה, אפילו עם חברה ממשלתית, תיתן לה הסמכה, אבל לא תגמור אתה את כל שלבי החוזה, כשהוא עדיין בהליך המשא והמתן.

שר התשתיות יוסף פריצקי: העניין השני שאומרת חברת החשמל – שוב בצדק, מבחינתה – 'נפלא.

שר התשתיות יוסף פריצקי: יש לנו הסכמה, פחות או יותר, איך מפקחים על המחיר'.

שר התשתיות יוסף פריצקי: עכשיו יש פה סיפור לא פשוט לגמרי של מימון העבודה.

שר התשתיות יוסף פריצקי: חברת החשמל אומרת, ובצדק, 'אנחנו קבלן?

שר התשתיות יוסף פריצקי: מתי תשלמו לנו, איך וכמה?'.

שר התשתיות יוסף פריצקי: לגבי הכמה – יש מנהלה שתבדוק את התעריפים.

שר התשתיות יוסף פריצקי: גם את זה לא סיימנו, אבל איך נשלם – נותר בעינו.

שר התשתיות יוסף פריצקי: חברת החשמל אומרת – בצדק, מבחינתה – 'תנו לנו צ'ק.

שר התשתיות יוסף פריצקי: לא אכפת לנו מאיפה תביאו'.

שלום שמחון: זה שהממשלה מחזיקה את האחריות על העלאת המחיר לא אומר שהיא לא צריכה להשתמש בו בגין טעויות שהיא עושה.

שר התשתיות יוסף פריצקי: העלאת מחיר ודאי לא תהיה, כי צומות האנרגיה הולכות לרדת.

שר התשתיות יוסף פריצקי: השאלה היא האם המחיר יוקפא- -

מל פולישוק-בלוך: זה אותו דבר.

שר התשתיות יוסף פריצקי: יש במדינת ישראל הרשות לשירותים ציבוריים חשמל, שהיא קובעת את המחיר - לא חברת החשמל.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אחד הוויכוחים של חברת החשמל עם הממונה זה גם השאלה האם יבוא החזר בתעריפים או לא.

שר התשתיות יוסף פריצקי: בפועל, עוד לא גמרנו אתם.

דרורה ליפשיץ: ההחלטה שעליה דיברה אתי מנובמבר דיברה על הקמת חברה-בת של חברת החשמל.

שלום שמחון: חברת החשמל עשתה עבודה.

שלום שמחון: מי משלם עבור העבודה הזאת?

דרורה ליפשיץ: יצאת מתוך ההנחה שהמדינה הזמינה עבודה.

דרורה ליפשיץ: ההחלטה ההיא בסופו של דבר לא יושמה.

דרורה ליפשיץ: הצעת ההחלטה שתעלה היום בקבינט מדברת על זה שייחתם הסכם עם חברת חשמל, ושר התשתיות, בהתאם להצעת החלטה, לדווח עד 1 באוגוסט האם נחתם הסכם או לא.

דרורה ליפשיץ: גם חוות הדעת שהוצגה פה של לחמן-מסר אומרת 'נוכל לדעת האם אפשר לעשות את זה באמצעות חברת חשמל כקבלן רק על בסיס מה שייקבע בהסכם'.

דרורה ליפשיץ: יותר מזה; כאשר הסתבר שלא מצליחים להגיע להסכם במהלך הדבר, יצא מכתב של דוד אסוס והחשב הכללי מחברת החשמל, שאמר 'המשך העבודות בשלב הזה באחריותכם'.

דרורה ליפשיץ: כלומר זה לא שהממשלה הזמינה, אלא הפוך.

דרורה ליפשיץ: ודאי שינסו למצוא פתרון למה שנעשה עד עכשיו, אבל זאת לא היתה הזמנה של המדינה.

גלעד ארדן: מי יזם את ההעלאה בקבינט?

גלעד ארדן: אמרת שההצעה של ים תטיס ראויה, אך אם אתה מקדם החלטה בקבינט שתגרום לחתימת הסכם עם חברת החשמל- -

שר התשתיות יוסף פריצקי: אלה שני דברים שונים.

אסף אמיר: ההצעה הזאת מתואמת עם משרד האוצר באופן מלא, והוא תומך בה.

אסף אמיר: בעניין הספקים; העמדה של משרד האוצר ברורה בנושא.

אסף אמיר: אנחנו חושבים שצריך להיות מספר רב של ספקים.

אסף אמיר: הרעיון הוא לא רק שיזרום גז, אלא גם שיזרום גז בצורה יעילה ובמחיר טוב לצרכנים.

אסף אמיר: לפי ההנחות שעלו פה קודם, סביר מאוד להניח שזרימת הגז לא יהיה יעילה, מחירו של הגז לא יהיה זול, ולכן אני חושב שהנושא זה לא צריך לעמוד על הפרק.

אסף אמיר: הוא לא עומד על הפרק בהצעת החקיקה הזאת.

ורדית רז: לטובת תחילת הדיון בהצעת החוק, אוותר כעל זכות התגובה לדבריו של עורך דין מלצר בלי להסכים להם.

ורדית רז: הסעיף הראשון מוסיף הגדרה של חברה ממשלתית, שהיא חברה ממשלתית, חברה-בת ממשלתית או חברה מעורבת כהגדרתן בחוק החברות הממשלתיות.

ורדית רז: זה סעיף טכני.

שלום שמחון: סעיף 1 מאושר.

שלום שמחון: מי שרוצה לעצור אותי, שיעשה זאת.

ורדית רז: סעיף 2 עוסק בתיקון לסעיף 4 לחוק העיקרי.

ורדית רז: הייתי מציעה שנעבור לדון קודם בסעיפים 4 ו-5 ואז נחזור לסעיף 2, כי סעיף 2 הוא פועל יוצא של תיקונים קודמים.

ורדית רז: בסעיף 4 אנחנו מחליפים את סעיף 9 לחוק, שעוסק בהליכים למתן רשיון הולכה.

ורדית רז: נקרא את החוק.

שלום שמחון: מה זה "בנסיבות העניין"?

ורדית רז: זה תיקון שנתבקשנו להוסיף כדי לצמצם מעט את שיקול דעת השרים.

אתי בנדלר: האם הכוונה היא שהשינויים האלה ייקבעו בתקנות?

אתי בנדלר: אתם רוצים שהשינויים יהיו קביעה שלא תבוא לידי ביטוי בדבר חקיקת משנה.

אתי בנדלר: היום זה מוביל לחקיקת משנה.

אתי בנדלר: כאן מדברים על שינויים שהשרים יחליטו עליהם.

אתי בנדלר: מדובר בהחלטה מנהלית.

אתי בנדלר: אתה רוצה שזה יהיה באישור ועדת הכלכלה, כל השינויים האלה?

שר התשתיות יוסף פריצקי: יש במדינת ישראל חוק חובת מכרזים.

שר התשתיות יוסף פריצקי: הוא קובע.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אני בסך-הכל מחיל על הדבר הזה חוק קיים.

דרורה ליפשיץ: תקנות חובת המכרזים יחולו בשינויים שיקבעו השרים.

דרורה ליפשיץ: כלומר השרים יקבעו שינויים בתקנות לעניין הזה.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אם הולכים לקבוע שינוי בתקנות, ודאי שלא צריך לבוא לפה.

דרורה ליפשיץ: אז המונח צריך להיות "יחליטו".

שר התשתיות יוסף פריצקי: בסדר.

שלום שמחון: זה צריך להיות כך שאם יהיו תקנות, זה יהיה באישור ועדת הכלכלה.

דרורה ליפשיץ: אם רוצים לעשות תיקון לעניין הספציפי הזה, זה גם צריך להיות באישור ועדת חוקה.

דרורה ליפשיץ: צדקת בהערה שלך, שהמונח המתאים הוא לא "יקבעו", כי אין כאן כוונה לעשות שינוי בתקנות.

אתי בנדלר: יושב-ראש הוועדה הציע.

אתי בנדלר: אם כך, "בשינויים הנדרשים בנסיבות העניין כפי שיחליטו השרים באישור ועדת הכלכלה".

שר התשתיות יוסף פריצקי: אם אני הולך לשנות את התקנות, לסטות מהן.

חנן מלצר: הערה מקצועית; יש כאן שלוש פעמים "בשינויים המחויבים", וקשה להבין את זה.

חנן מלצר: והערה נוספת; זה רק אם יחליטו ככל שיהיה צורך בכך.

חנן מלצר: יכול להיות שהם יחליטו שאין צורך.

שר התשתיות יוסף פריצקי: אני רוצה להסביר את העמדה, שמקובלת על ועדת הכלכלה ועליי; כל עוד השרים עובדים במסגרת חוק חובת המכרזים לתקנות הפטור, אין לנו לאן ללכת ולאן לבוא.

שר התשתיות יוסף פריצקי: היה והשרים יחליטו לתת פטור שאינו בסמכותם היום, או להגדיל אותו או לשנות אותו, הם צריכים לצורך חוק משק הגז הטבעי לבוא לכאן.

שלום שמחון: הנוסח יתואם בין היועצת המשפטית לוועדה לביניכם.

שלום שמחון: יתקיימו עוד שני דיונים בשבוע הבא.

שלום שמחון: תודה רבה, הישיבה נעולה.