ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 35, 2003-07-08 10:45

שלום שמחון: אני פותח את הישיבה.

שלום שמחון: על סדר יומנו הצעת-חוק לתיקון פקודת התעבורה (תיקון מס' 53), התשס"א-2001.

לאה ורון: חל על זה דין רציפות מהכנסת ה-15.

חוה ראובני: למעשה, יש לנו כאן שלושה תיקונים די טכניים – הראשון הוא בוודאי טכני - שנועדו ליישר איזשהו קו.

חוה ראובני: בתיקון מס'' 47 לפקודת התעבורה שונתה הגדרת רשות הרישוי, עקב שינויים מבנים במשרד התחבורה.

חוה ראובני: עד תיקון 47, רשות הרישוי היתה מי שמילא את תפקיד מנהל אגף הרכב או מנהל אגף הרישוי.

חוה ראובני: עקב שינויי מבנה במשרד התחבורה, שונתה ההגדרה של רשות הרישוי למי שממלא תפקיד סמנכ"ל בכיר לתנועה, והוסף לזה "שהוא אצל לו מסמכותו".

חוה ראובני: יחד עם זה נכנסה הגבלה לגבי סמכותו לאצול את סמכויותיו, כי הרי הוא לא באופן אישי יפעיל פה את המגוון של סמכויות רשות הרישוי, שהוא כה רחב.

חוה ראובני: הוא יכול לאצול את סמכויותיו רק לעובד מדינה.

חוה ראובני: בפועל היו בעבר, ונדרשים לדעתנו גם כיום, אצילות סמכות גם לנושאי תפקידים מסוימים בצה"ל, חלקם קצינים בשירות ואחד – עובד ספציפי למען האמת – אזרח עובד צה"ל וגם לקציני משטרה.

חוה ראובני: קיימות עוד לפני התיקון אצילות מאד מאד מוגדרות, מאד מאד ספציפיות, לא גורפות ורחבות, אלא סמכויות מאד מסוימות למטרות מאד מסוימות.

חוה ראובני: נוסח התיקון רק של עובד מדינה, מנע מאתנו למעשה לאצול להם את הסמכויות ולעדכן את זה לפי הצרכים.

חוה ראובני: לכן באה הבקשה להחליף את המינוח בסעיף 1 לפקודת התעבורה במקום עובד מדינה, ב"עובד ציבור", ועוד להבהיר שהמונח עובד ציבור כולל עובדים בשירות המדינה וממלא תפקיד קצין בצבא ההגנה לישראל או משטרת ישראל, כדי לאפשר את התפקוד השוטף והרגיל, כמו שהוא קיים היום, כולל עדכונים במידת הצורך.

שלום שמחון: מה היה עד היום?

חוה ראובני: כפי שאמרתי, עד תיקון 47 לא היתה בעיה כזאת, כי לא הופיע עובד מדינה כהגבלה ליכולת לאצול את סמכויות רשות הרישוי.

חוה ראובני: מאז תיקון 47 נכנסה הגבלה כזאת, ואז נוצרה בעיה שאי אפשר לאצול סמכויות על מי שאינם עובדי מדינה.

חוה ראובני: בפועל, לצה"ל יש אצילת סמכות.

חוה ראובני: צה"ל מכשיר נהגים רבים, הן בכלי רכב רגילים והן בכלי רכב ייעודיים.

חוה ראובני: הם מקבלים רשיון נהיגה צבאי.

חוה ראובני: צה"ל מכשיר אותם ובוחן אותם.

שלום שמחון: עובד צה"ל הוא לא עובד מדינה?

חוה ראובני: זאת שאלה פרשנית, וזה נשאר בספק, ולכן רצינו לשנות את המונח "עובד מדינה" ל"עובד ציבור", על מנת שלא יהיה ספק.

רוברט נויפלד: היטיבה חברתי להציג את התמונה, אני רק אשלים אותה.

רוברט נויפלד: קודם כל, קצינים בצה"ל אינם עובדים בשירות המדינה.

רוברט נויפלד: חוק שירות המדינה (מינויים) לדוגמה, לא חל עלינו.

רוברט נויפלד: יש לזה פנים לכאן ולכאן.

רוברט נויפלד: יש כאן בעיה פרשנית שהתעוררה בעקבות תיקון 47, ושלמעשה היא בעיה מיותרת, כי מימים ימימה, מזה עשרות בשנים זה פועל כך.

רוברט נויפלד: צה"ל מכשיר אנשים להיות נהגים, הם נוהגים במשך שלוש שנים בזמן שהם בצבא, ואין שום הגיון שכשייצאו מהצבא נדרוש מהם לעשות שוב טסט.

רוברט נויפלד: אני אתן עוד דוגמאות.

רוברט נויפלד: יש לנו כלי רכב, שלגביהם קיבלנו הצעת סמכות מיוחדת.

רוברט נויפלד: טנק באופן פורמלי גם נכנס להגדרה של כלי רכב, כי טנק צריך לאותת לפני שהוא פונה בשטח אש, או דברים מסוג כזה.

רוברט נויפלד: לכן אנחנו צריכים באופן חד-משמעי סמכויות של רשות רישוי, על מנת לא לעשות את הדברים בכוח.

רוברט נויפלד: צריך להשלים ולומר, שלמעשה סעיף 1 אושר בוועדה הזאת לפני פיזור הכנסת.

רוברט נויפלד: מה שאנחנו ביקשנו להוסיף זה את המשפט, שזה לא רק קצין בפועל, אלא הממלא תפקיד קצין, שהוא לצורך העניין אזרח עובד צה"ל.

רוברט נויפלד: אלה הם הדברים.

שלום שמחון: גם אתם תומכים בהצעת החוק שמונחת על השולחן?

רוברט נויפלד: אנחנו ביקשנו אותה, היא ביזמתנו, רק שבהצעה שנמצאת מולך כתוב "קצין בצבא הגנה לישראל", ואנחנו מבקשים לומר "הממלא תפקיד קצין בצבא הגנה לישראל", על מנת להכניס את האזרח עובד צה"ל לקטגוריה הזאת, וזה על דעת משרד התחבורה.

אתי בנדלר: אני מבקשת להעיר שבישיבה של ועדת הכלכלה שדנה בנושא הזה בכנסת הקודמת, ברמה העקרונית אכן סעיף 1 אושר בכפוף לאיזשהו תיקון, כפי שאמר מר נויפלד, אבל חברת הכנסת חזן דאז, שניהלה את הישיבה, אמרה מספר פעמים שהיא מאד מודאגת מהיקף האצלת הסמכויות שנעשית מכוח הסעיף הזה, ולכן היא מבקשת שלישיבה הבאה – שלמעשה מתקיימת היום – יתייצב המפקח על התעבורה, כדי שהוא יספר לוועדה איזה סוג של האצלת סמכויות, איזה סמכויות מואצלות מכוח הסעיף הזה, מה היקף השימוש בסמכויות האלה והאם למשל צה"ל עושה שימוש בסמכויות כאלה שהואצלו לו כרשות רישוי גם לגבי כלי רכב אזרחיים.

אתי בנדלר: לפנינו רשימה שאנחנו קיבלנו לגבי סמכויות רשות הרישוי לקבוע את פקודת התעבורה ואת תקנותיה.

אתי בנדלר: נניח שצה"ל מחליט להעמיד לדין נהג צבאי על מהירות מופרזת ומחליט לשלול לו את רשיון הנהיגה - ואם יש תהליך כזה מייד נשמע - האם הוא שולל גם את הרשיון האזרחי?

אתי בנדלר: אלה שאלות, שלא היה להן מענה בישיבה הקודמת.

אתי בנדלר: התבקשו לתת להן מענה בישיבה הבאה.

עמוס כרמלי: אני חושב שבסוגייה הזאת יש שני מסלולים: מסלול אחד זה רישוי רכב, להבדיל מרישוי נהגים שהוא המסלול השני.

עמוס כרמלי: כפי שצוין פה, מדובר ברשיונות נהיגה וברישוי נהגים.

אתי בנדלר: נכון.

עמוס כרמלי: הדבר האקוטי, לדעתי, זה בהחלט רישוי רכב, משום שגם הצבא וגם המשטרה – ויש שיתוף פעולה גם בינינו – עוסקים ברישוי רכבים, רכבים ייעודיים כאלה ואחרים, ומתוקף התקנה אנחנו מוסמכים לעשות את הרישוי לרכב הזה.

עמוס כרמלי: בכלל, אני יכול לפחות להגיד שבמשטרה אנחנו נצמדים לתקנות, וזה מה שמנחה אותנו.

עמוס כרמלי: אנחנו אפילו נוטים במקרים מסוימים גם להחמיר ולא להקל.

עמוס כרמלי: אם יש הקלות, אלה הקלות מינוריות שהן לא בטיחותיות.

לאה ורון: אתה עשית הבחנה בין רישוי נהגים ורישוי רכב.

לאה ורון: אתם תומכים בכך שהסמכויות יואצלו בשני המקרים או רק באחד מהם?

עמוס כרמלי: בהחלט, זה צריך להיות בד בבד, גם לרישוי נהגים וגם לרישוי רכב, אבל אני רק ציינתי שיש לעשות הבדלה בין שני המסלולים האלה.

שלום שמחון: אבל אתה לא עונה על השאלה.

שלום שמחון: בסדר, זאת תוספת, אבל שאלה פה הגברת בנדלר מה קורה במצבים שמואצלת לכם סמכות לגבי האנשים שלכם – או בצבא או במשטרה.

שלום שמחון: מה קורה אם נניח אתה החלטת לשלול לאחד מאנשיך את רשיון הנהיגה שלו?

עמוס כרמלי: במקרה הזה אנחנו בהחלט מדווחים למשרד הרישוי, וההגבלה נעשית במשרד הרישוי, כלומר הרשיון האזרחי שלו נפסל.

שלום שמחון: גם הרשיון האזרחי נפסל.

שלום שמחון: מה קורה בצבא?

שלום שמחון: משמעות העניין היא שאדם שהגיע למילואים והוא נהג, אין לו מה לעשות במילואים האלה.

אתי בנדלר: מילא שאין לו מה לעשות, אבל צה"ל שולל לו גם את הרשיון האזרחי, ואז אני לא יודעת האם חלים כל הליכי הערעור שבדרך כלל חלים מכוח פקודת התעבורה.

רוברט נויפלד: אנחנו לא שוללים את הרשיון האזרחי של אדם, לא לכך אנחנו הוסמכנו.

אתי בנדלר: האם בהאצלת הסמכויות, הסמכות שלכם מוגבלת רק לרשיונות צה"ליים?

שלום שמחון: יש שני מצבים שאפשר להתעכב עליהם, האחד - שעמוס כרמלי שלל רשיון רכב מאדם שעומד להגיע אליך למילואים, סרן נויפלד.

שלום שמחון: הוא מגיע אליך למילואים עם שלילת רשיון לרכב האזרחי שלו, ואני מניח שאז אתה נותן לו רשיון צבאי.

שלום שמחון: אתה בעצם נותן לו רשיון לרכב הצבאי, והוא ממלא את תקופת המילואים שלו – או שהוא בסדיר – וממשיך לנהוג על הרכב הצבאי, לא משנה שהרכב הצבאי הזה יכול להיות גם עם מספר אזרחי.

שלום שמחון: המצב השני – כשאתה שולל לו את רשיון הרכב הצבאי, וכשהוא מגיע הביתה הוא נוהג ברכב האזרחי שלו.

רוברט נויפלד: תנוח דעתך, שקודם כל מי ששולל רשיונות אזרחיים בצה"ל זה בית-הדין הצבאי, ויש קשר ישיר לצורך העניין בין סמכות רישוי צה"ל לבין מחשבי משרד הרישוי.

רוברט נויפלד: בנושא הזה אין בעיה, ולמיטב הבנתי לא זו היתה הבעיה.

רוברט נויפלד: גם יש הסדר ספציפי בפקודת התעבורה לגבי סמכויות בית-משפט לשלול רשיון אזרחי ורשיון צבאי, וכך גם בחוק השיפוט הצבאי.

אתי בנדלר: קח לדוגמה את הרשימה שנשלחה אלינו על-ידי משרד התחבורה – סמכויות רשות הרישוי, פקודת התעבורה.

אתי בנדלר: בסעיף 9 נאמר: "לפסול מהחזיק ברשיון נהיגה מחמת כושר נהיגה לקוי, לצמיתות או לתקופה מסוימת".

אתי בנדלר: מי קובע בצה"ל כושר נהיגה לקוי?

אתי בנדלר: מה הפרוצדורה?

לאה ורון: ואיך זה גם משליך על האדם שמשתחרר מהמילואים?

אתי בנדלר: או בשירות סדיר.

שלום שמחון: אנחנו מבינים עכשיו, שלמדינת-ישראל יש שלוש רשויות רישוי: רשות הרישוי האזרחית הגדולה, רשות הרישוי של המשטרה ורשות הרישוי של הצבא.

שלום שמחון: בעצם מדובר פה בשלושה גופים.

שלום שמחון: מי הוא הגוף הקובע פה?

שלום שמחון: זה שהאציל את הסמכות?

אתי בנדלר: תמיד.

שולמית שמעון: אני רוצה לתת אולי תמונה קצת יותר רחבה של הנושא של אצילת הסמכויות.

שולמית שמעון: לגבי סעיף 1 לפקודת התעבורה, התוצאה של ההגדרה של מישהו כרשות רישוי נותנת לו את מלוא סמכויות רשות הרישוי, כפי שפורט במכתב שהועבר אליכם אתמול, ויכול להיות שיש שם גם עוד דברים שנשמטו.

שולמית שמעון: אצילת סמכויות איננה גורפת.

שולמית שמעון: כאשר רשות רישוי אוצלת את הסמכויות שלה, היא לא אוצלת את מלוא סמכותה כרשות רישוי.

שולמית שמעון: היחידים שיש להם אצילת סמכויות של מלוא סמכויות רשות רישוי הם מנהלי אגף הרכב ואגף הרישוי.

שולמית שמעון: למנהלי המחוזות למשל, יש מלוא הסמכויות בהתייחס למחוז שלהם.

שולמית שמעון: מעבר לכך, אפילו בתוך משרד התחבורה האצילות הן מאד ספציפיות.

שולמית שמעון: אני יכולה לקרוא לכם מתוך האצילות הקיימות – לגברת זו וזו, לעניין הפרק השני סעיף 51-56 תקנות התעבורה, התקנות הן מאד מאד ספציפיות.

שלום שמחון: אבל ההאצלה שלך למשטרה ולצבא גורפת.

שולמית שמעון: לא, וזה בדיוק מה שרציתי להבהיר.

שלום שמחון: העברת לנו פה רשימה.

שולמית שמעון: לא, זאת הרשימה של כל הסמכויות.

שלום שמחון: מה מתוך זה את מאצילה?

שולמית שמעון: לפניי האצילה הנוכחית של צה"ל.

שלום שמחון: מה אמר פה סגן ניצב כרמלי?

שלום שמחון: הוא אמר שאפשר לחלק את זה לשניים: לגורם האנושי ולגורם הפיסי.

שלום שמחון: לגבי הגורם הפיסי, אם המשטרה קונה מחר רכבים, האם היא עושה לעצמה את כל הליך הרישוי לרכב?

שולמית שמעון: רכבים של צה"ל ושל המשטרה פטורים מרישום במרשם כלי הרכב, לפי פקודת התעבורה.

שולמית שמעון: סעיף 20 פוטר אותם מזה.

שולמית שמעון: למעשה, צה"ל והמשטרה כאחד מנהלים מרשם עצמאי.

שלום שמחון: אני רוצה להבין מה פוטר אותם.

שלום שמחון: הצבא היום משתמש ברכבים עם מספר אזרחי.

עמוס כרמלי: זה נושא שעלה לאחרונה, בעקבות דיונים על הצורך במספרים צהובים לקציני משטרה וצבא.

עמוס כרמלי: מאותו רגע שנכנס ההליך של מספרים צהובים, למעשה נכנסנו למהלך של רישוי אזרחי באותם רכבים.

עמוס כרמלי: מי שעושה את הרישוי זה משרד הרישוי.

עמוס כרמלי: לפני שאנחנו מכניסים רכב לשירות המשטרה - ואני מניח שזה כך בצבא, אבל אני לא רוצה לדבר בשם הצבא, ואני מדבר על רכב סטנדרטי, אנחנו עוברים את כל ההליך של משרד הרישוי.

עמוס כרמלי: זה נקרא עמדה מספר 1, הליך רישוי כמו שעובר כל אזרח, שבו מקבלים את המספר הצהוב והרכב נכנס לשירות.

עמוס כרמלי: הסוגייה צריכה להיות מכוונת יותר לרכב המבצעי המיוחד, כי אם זה רכב רגיל, מהרגע שהכנסנו את מהלך המספרים הצהובים, הוא עובר רישוי אזרחי לכל דבר במשרד הרישוי ואגף הרישוי.

עמוס כרמלי: הסוגיות צריכות להיות מכוונות לגבי הרכבים הייעודיים המיוחדים, אצלנו אלה לפחות רכבים של ימ"מ, של יס"מ.

עמוס כרמלי: פה יכולות לעלות שאלות איפה הסמכות של מי ועד כמה.

עמוס כרמלי: בקטע הזה יש לנו סמכות הרישוי הקבועה בחוק.

עמוס כרמלי: אנחנו בהחלט מתוקף התקנה עושים את הרישוי לרכב.

עמוס כרמלי: אנחנו עושים את מרבית הבדיקות שאנחנו חושבים שצריך לעשות, כדי למעשה להבטיח תקינות מלאה של הרכב בימ"מ כזה או ביס"מ כזה בתנאים שהוא עובד.

עמוס כרמלי: הפעולות שאנחנו עושים כוללות גם מעבדות בטיחות מוסמכות, כמו של הטכניון, שם בודקים את הרכבים האלה מומחים לדבר, אם זה מהנדס מוסמך כשמדובר במערכות חשמל מורכבות, וגם חברת הרכב שאנחנו דורשים ממנה לאשר את התקנות מיוחדות, שמא תהיה פגיעה במערכות הרכב.

עמוס כרמלי: במקרה הצורך, אנחנו גם עוברים את משרד הרישוי.

עמוס כרמלי: אנחנו לפחות שמים דגש מאד רחב על העניין הזה, ונעזרים גם באנשי מקצוע חיצוניים ופנימיים.

עמוס כרמלי: לראיה, גייסנו עכשיו מהנדס רכב, כדי שיעסוק בתחום הזה באופן פרטני.

חוה ראובני: צריך להבין שאצילת הסמכות כרשות רישוי איננה משחררת אותם מהוראות פקודת התעבורה והתקנות, ככל שמדובר בכלי רכב שזה לא חל עליהם.

חוה ראובני: זאת רק הסמכות לעשות את ההליכים.

חוה ראובני: עדיין על רשות רישוי חלים חובות והוראות לפי פקודת התעבורה ותקנותיה, וברור שהם יחולו גם עליהם.

חוה ראובני: לכן, האצילות הן ספציפיות לצורך מילוי תפקידם.

חוה ראובני: אנחנו לא מדברים כאן על שינוי מצב קיים.

חוה ראובני: מדובר על הסדרה חוקית, כדי שהמצב הקיים מזה שנים רבות יוכל להימשך.

אתי בנדלר: הוועדה החליטה לבדוק את העניין בישיבה הקודמת.

אתי בנדלר: דווקא בגלל שזה נעשה לאורך שנים, הגיע הזמן לעשות רענון.

שלום שמחון: מה מתוך הרשימה הגדולה אתם מאצילים?

אתי בנדלר: בואו נסתכל על סעיף 51, האם הוא כלול או לא.

לאה ורון: עורכת-הדין ראובני, האם את מכירה את הרשימה שהעבירה עורכת-הדין וייס לוועדה?

חוה ראובני: כן.

לאה ורון: צריך פשוט להבהיר לוועדה מה כן ומה לא.

חוה ראובני: האצילה לצה"ל כאן היא לא פר סעיף, היא אכן יותר רחבה.

אתי בנדלר: מה היא אומרת?

חוה ראובני: קצין תחזוקה ראשי...

חוה ראובני: סמכות רישוי צה"ל למתן רשיונות נהיגה לחיילים בשירות פעיל ולעובדי צה"ל הנוהגים ברכב של צה"ל".

חוה ראובני: זאת האצילה, לתת להם רשיונות נהיגה.

אתי בנדלר: אבל רשיונות נהיגה כלליים, האם זה כולל פסילה?

חוה ראובני: זאת שאלה פרשנית, כי יכול להיות שמכוח חוק הפרשנות, מי שיש לו סמכות לתת משהו יכול גם לשלול אותו.

חוה ראובני: לפי סדרי העבודה של משרד התחבורה עם צה"ל – והנושאים נבדקו ונבדקים, ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה כל הזמן ובודקים – בשנת 1999 נעשה שינוי.

חוה ראובני: הם לא שוללים יותר רשיונות נהיגה אזרחיים.

חוה ראובני: אם הם מוצאים שנהג לא כשיר, כיוון שאותו נהג בא למילואים ואמר שהוא לא מסוגל לנהוג במשאית והוא עשה מבחן נהיגה במסגרת צה"ל ושם הוא הוכיח שהוא לא יודע לנהוג, בין אם הוא "ארטיסט" ובין אם זה אמיתי, הם מודיעים לנו על כך ואנחנו מזמינים אותו למבחן.

חוה ראובני: אם גם אצלנו מתברר שהוא לא יודע לנהוג, ישללו לו את הרשיון.

אתי בנדלר: זאת אומרת שאין שם למשל פסילות מנהליות של רשיונות נהיגה.

חוה ראובני: זאת שאלה פרשנית.

רוברט נויפלד: אנחנו לא מבצעים דבר כזה לגבי רשיונות אזרחיים.

אתי בנדלר: אם אתם הגעתם למסקנה שראוי לפסול רשיון נהיגה לחייל פסילה מנהלית, אולי יש מקום שהוא לא ינהג בכלל, ולא רק על כלי רכב צה"לי.

רוברט נויפלד: אנחנו מדווחים על כך.

שלום שמחון: אני רוצה לדעת מה מתוך הסמכויות הבאות שאקרא אתה עומד לקבל: פקודת התעבורה – הסמכת בוחני נהיגה ובוחני רישוי אתה מקבל?

רוברט נויפלד: למיטב ידיעתי, כן.

שלום שמחון: רישום רכב אתה מקבל?

רוברט נויפלד: רישום רכב אני לא צריך.

רוברט נויפלד: סעיף 20 בפקודת התעבורה נותן לנו סמכות לתת רשיונות לרכב צבאי ולאלה שנוהגים ברכב צבאי.

שלום שמחון: אני מדבר על רישום רכב.

רוברט נויפלד: אני פטור מרישום על-פי פקודת התעבורה, בגלל סעיף 20.

שלום שמחון: אם כך, גם את סעיף 2 אתה מקבל.

רוברט נויפלד: לא.

שלום שמחון: אמרת עכשיו, להוציא את מה שסגן ניצב כרמלי אמר קודם, שרכב אזרחי עובר במסלול האזרחי.

שלום שמחון: להוציא את הדבר הזה, אם הצבא ייבא 1,000 משאיות צבאיות, הוא יעשה לבד את הרישום, לפי מה שאתה אומר.

רוברט נויפלד: כן, הוא עושה את הרישום לבד.

שלום שמחון: "יחוד לרכב הרשום אצל רשות הרישוי תו ומספר המציינים את מספר הרישום", אתה גם מקבל?

רוברט נויפלד: יש סעיף אחר בפקודת התעבורה, שנותן לנו את הסמכות לנסוע בכלי רכב צבאיים על-פי רשיון שאנחנו מפיקים.

רוברט נויפלד: זאת לא האצלה וסמכות, זה לא נושא הדיון כאן.

רוברט נויפלד: כאן הדיון הוא רק לגבי דברים שהם אזרחיים.

שלום שמחון: הגברת ראובני, הרי החוק הוא קצר ולא מסובך.

שלום שמחון: אני רוצה לדעת עד כמה ההאצלה שאתם נותנים למשטרה ולצבא היא האצלה גורפת.

שלום שמחון: יכול להיות שזה בסדר, אני לא מחווה את דעתי בעניין, אבל אני רק רוצה שברשימה הזאת שנתתם לנו - שמורכבת מפקודת התעבורה ומתקנות התעבורה - תגידו מה הן הסמכויות שאתם תאצילו למשטרה ולצבא.

שלום שמחון: אנחנו נתקדם עם החוק, ונבקש שתודיעו לנו בכתב מה הן הסמכויות שאתם מאצילים למשטרה.

שלום שמחון: אם יושב-ראש הוועדה יתרשם שיש פה האצלת סמכות שהיא גורפת מדי והיא נראית בלתי סבירה, אנחנו נבקש לקיים אתכם דיון נוסף טרם אישור החוק.

שלום שמחון: אני מציע שנעבור לקריאת החוק.

שלום שמחון: אל תיבהלו, אותי פשוט מעניין לדעת אם נעשה פה שיקול דעת.

שלום שמחון: בסך הכל מדובר על מה שהיה קודם, שלוש רשויות רישוי במדינת-ישראל.

רוברט נויפלד: אני רוצה להביא דוגמה אחת, שהוועדה העלתה לגבי אנשים, שבריאותם נפגעת.

רוברט נויפלד: היום אני יכול לומר לוועדה, שאנחנו הגוף הכי מסודר במדינה בהיבט הזה.

שלום שמחון: אני בטוח בעניין הזה, אבל אני רוצה לדעת שאכן מתבצע איזשהו שיקול דעת במתן האצלת הסמכות הזאת לצבא, כי יכול להיות שהרכב הזה הוא לא טנק ויכול להיות שהנהג הזה של הסמיטריילר לא מתאים גם להיות רוכב טוסטוס.

לאה ורון: חייבים לומר שהנושא שמתעורר בוועדה גם מוכיח שאתם בעצמכם צריכים לברר את העניין הזה.

לאה ורון: אפילו הרשימה שהועברה לוועדה, לו היא היתה מועברת עם מידע לגבי מה כן ניתן לצבא ומה לא, היה נחסך כל התהליך הזה עכשיו בוועדה.

לאה ורון: תגדירו את זה לעצמכם.

אתי בנדלר: נושא נוסף שהועלה בוועדה היה דרישת הוועדה – והוועדה היתה אז צריכה להכריע אם היא עדיין מעונינת בכך או לא – להוסיף פסקה נוספת לאותו סעיף, שבו ייאמר שהודעה על אצילת סמכויות לעובד צבא הגנה לישראל, לקצין בצבא הגנה לישראל, או לקצין במשטרת ישראל, תינתן לוועדת הכלכלה של הכנסת תוך 30 יום, כנראה מיום פרסום אצילת הסמכויות, ברשומות.

אתי בנדלר: דהיינו, שהוועדה תקבל הודעה על איזה סמכויות הואצלו.

אתי בנדלר: עקרונית, אני יכולה לומר מניסיוני שעם הודעות לוועדה אין לי הרבה מה לעשות.

אתי בנדלר: בסדר, מגיעה הודעה ומה עושים איתה?

אתי בנדלר: אם זה לא כרוך בשום סמכות של ועדה, הוועדה צריכה להחליט האם היא רואה לנכון לעמוד על הדרישה הזאת.

גלעד ארדן: אולי זה כדי לקבל איזשהו קנה מידה.

אתי בנדלר: חברת הכנסת דאז נעמי חזן ביקשה את זה.

שלום שמחון: אני לא רוצה לעכב את החוק.

אתי בנדלר: חברת הכנסת דאז נעמי חזן ביקשה להוסיף עוד פסקה בחוק שאנחנו מתקנים, שבה ייאמר שהם יודיעו לוועדה, ואני אמרתי שעכשיו הוועדה צריכה להחליט האם היא אכן רוצה את התוספת הזאת או שהיא מוותרת עליה.

לאה ורון: כשלוקחים בחשבון מה המשמעות של ההודעה לוועדה.

אתי בנדלר: בסדר, אז תגיע לוועדה אחת לשנה הודעה שהואצלו סמכויות אלה או אחרת, מה הוועדה תעשה עם זה?

שלום שמחון: זה בסדר, אני דווקא בעד האכיפה הזאת, ואני אגיד גם למה.

שלום שמחון: פעם אחת אתם תודיעו לנו לבקשתנו איזה סמכויות אתם מתכוונים להאציל, כך אני מניח.

שלום שמחון: אם אתם לא מאצילים את הכל, אנחנו צריכים להשאיר לעצמנו איזשהו מרחב, כדי שמחר בבוקר לא יבואו להתווכח פה.

אתי בנדלר: אם אתה רוצה לדעת את זה מראש, אתה צריך לדרוש שההודעה על כוונת רשות הרישוי להאציל סמכויות תימסר לוועדה 30 יום מראש לפני ההאצלה.

חוה ראובני: אני חושבת שזה מאד מגביל את יכולת התפקוד.

חוה ראובני: הרעיון הוא שהסמכויות ניתנו לדרג מקצועי ברשות המבצעת להפעיל סמכויות מסוימות.

חוה ראובני: סדרי העבודה אומרים שזה לא אדם אחד עושה, אלא הוא מתחלק בזה עם אנשים אחרים.

שלום שמחון: פעם בשנה אנחנו נוכל לקבל דיווח על הסמכויות שהאצלתם במהלך השנה שחלפה?

חוה ראובני: כן.

שלום שמחון: אז את זה אנחנו נכניס.

אתי בנדלר: זאת אומרת, זה לא יהיה בחוק, אבל זאת הודעה של הוועדה אליכם, ואת מתחייבת בשם משרד הרישוי אכן לעשות את זה, או שהיושב-ראש רוצה שזה ייכנס לחוק.

שלום שמחון: כן, אחת לשנה ייעשה הדיווח לוועדת הכלכלה - זה לא מחייב דיון – על האצלת הסמכויות שניתנו בשנה הקודמת.

חוה ראובני: אני רק שואלת מה התועלת בהודעות האלה.

חוה ראובני: הן מתפרסמות ברשומות ממילא, אז אפשר לראות אותן.

חוה ראובני: אני לא בטוחה שיש תועלת בהודעות לוועדה.

חוה ראובני: בשנה האחרונה למשל, אני לא חושבת שנעשתה אפילו אצילה אחת.

חוה ראובני: כבר שנים לא נעשתה אף אצילה לצה"ל או למשטרה.

חוה ראובני: בתוך משרד התחבורה בשנה האחרונה זה לא נעשה.

חוה ראובני: זה לא דבר שנעשה יום ביומו.

שלום שמחון: קיבלנו, בסדר.

שלום שמחון: בואו נתקדם.

אתי בנדלר: אני מבינה שאתה יורד מהנושא של הדיווח.

לאה ורון: נושא הודעת המשרד לוועדה יורד.

חוה ראובני: אני מניחה שאנחנו עוברים לסעיף 2, שאומר "בסעיף 25 לפקודה האמורה, אחרי פסקה (6) יבוא: "(7) עבירות לפי חוק שירותי הובלה, התשנ"ז-1997".

חוה ראובני: סעיף 25 לפקודת התעבורה, עניינו החוקים והעבירות שבית-המשפט לתעבורה מוסמך לדון בהם.

חוה ראובני: כיום בית-המשפט לתעבורה מוסמך לדון בעבירות תעבורה, כמסומן בפקודה, ובעוד כמה עבירות שהן רלוונטיות לכל הנושא של שימוש ברכב בתחום הישיר של זה, ויש רשימה בסעיף 25.

חוה ראובני: חוק שירותי הובלה שנכנס לתוקף ושפורסם לפני שש שנים ושתקנותיו פורסמו לפני כשנתיים – והוא בימים אלה כבר רץ – מסדיר את כל הנושא של פיקוח על הובלת מטענים וחומרים מסוכנים, משאיות מעל 10 טון ומתן רשיון מוביל, וכן מהדק את הפיקוח על נושא ההובלה במדינת-ישראל.

חוה ראובני: אנחנו סבורים שמקומו לדיון על עבירות בבית-משפט לתעבורה, ואנחנו לכן מבקשים להוסיף את חוק שירותי הובלה לסעיף 25 בפקודת התעבורה.

אתי בנדלר: האם יש הערות בקשר לעניין?

רוני בודצקי: אין לי הערה, אני ברצון מקבל את זה לבתי-המשפט לתעבורה.

אתי בנדלר: ואתם סבורים שזאת האכסניה הנכונה לדיון?

רוני בודצקי: כן.

גלעד ארדן: האם יש לכם נתונים לגבי חומרת הענישה על עבירות כאלה, כפי שמתייחסים אליהן בבית-משפט רגיל לעומת בתי-משפט לתעבורה?

שולמית שמעון: לפני שאשיב לשאלה שלך, אני רוצה להעיר שתי הערות.

שולמית שמעון: אנו מבקשים להוסיף לא רק "לפי חוק שירותי הובלה", אלא גם את התקנות שהותקנו, כי אנחנו מדברים גם על התקנות עצמן.

אתי בנדלר: "לפי" זה כולל תקנות.

שולמית שמעון: התיקון הזה הוא חלק מתיקון שיאפשר למשטרה לאכוף בסדר-דין מקוצר חלק מתיקון - ואני מדברת גם על תיקון שיבוא לשלב השני, ואני לא יודעת אם זה יגיע לכאן או לוועדת החוקה, חוק ומשפט - של סעיף 239 לחוק סדר הדין הפלילי, שיאפשר לשוטר להגיש דוח לנהג שעובר עבירה על חוק שירותי הובלה.

שולמית שמעון: נכון להיום, שוטר לא יכול לרשום דוח לפי החוק או לפי התקנות, כי זה לא מעוגן בחוקים שמתירים לו לעשות את זה, אלא יש צורך בפתיחת תיק, הליך חקירה רגיל והגשת כתב אישום, דבר שמאד יסרבל את כל עבודת המשטרה והאכיפה לפי החוק הזה.

גלעד ארדן: האם יש ברירות קנס?

שולמית שמעון: עדיין לא, אבל חלק מהעבירות, יהיה ניתן להכיל אותן בצו עבירות קנס, אם לבית-משפט שלום תעבורה תהיה סמכות לדון בזה.

גלעד ארדן: זאת אומרת שנכון להיום, שוטר שעוצר נהג שמוביל חומר מסוכן שאין לו רשיון או שיש לו עומס יתר - -

שולמית שמעון: פקודת התעבורה מטפלת בעומס יתר.

שולמית שמעון: אם אין לו רשיון, פקודת התעבורה והתקנות מטפלות בזה.

שלום שמחון: אני יכול להגיד לך משהו כיושב-ראש הוועדה לענייני תאונות דרכים, שבאופן כללי השלב הבא הוא שגם הכנסת – לאור העובדה שצי הרכב הולך ומתרחב – תבקש להיות רשות רישוי, זה הכיוון המתפתח...

שולמית שמעון: בכל אופן, זה רק חלק מהתיקון שצריך להתבצע, כדי שנוכל להביא את זה בסדר דין מקוצר לבית-משפט שלום לתעבורה באמצעות רישום דוח.

שלום שמחון: אין מה לעשות, בסוף הצבא זאת מדינה בתוך מדינה.

גלעד ארדן: אבל יש מספיק שופטים למטרה הזאת?

רוני בודצקי: יש.

גלעד ארדן: אני רוצה לשאול שאלה שקשורה לנושא, אבל לא בדיוק למה שאנחנו מדברים עליו עכשיו.

גלעד ארדן: לגבי הנושא של אחריות שילוחית ובקשר לחוק של שירותי הובלה, אני יודע שיחילו את זה על חומרים מסוכנים.

גלעד ארדן: מה עמדת המשרד לגבי הרחבה גם לגבי עומס של מטענים?

שולמית שמעון: אני לא ערוכה לתשובה.

שולמית שמעון: אני לא ביררתי את הנושא, ואני לא רוצה להתחייב בשם המשרד לנושא שלא ביררתי.

לאה ורון: התקנות בעניין של הובלת חומרים מסוכנים נמצאות על שולחן הוועדה הזאת.

גלעד ארדן: אני יודע, אבל אני מדבר על הרחבה הרבה יותר משמעותית.

חוה ראובני: אני ממשיכה.

חוה ראובני: סעיף 3 להצעת-החוק אומר: "בסעיף 50(א) לפקודה, בסופו יבוא: "אלא אם כן הורה בית המשפט, מנימוקים שיירשמו ומטעמים מיוחדים, להאריך את מועד הפסילה לתקופה שיקבע.

חוה ראובני: " אנחנו כאן עוסקים בפסילות מנהליות.

חוה ראובני: לקצין משטרה יש סמכות להטיל פסילות מנהליות טרם המשפט, בנסיבות מסוימות – וזה מתחלק לנסיבות שונות – ל-30 יום, 60 יום ו-90 יום.

חוה ראובני: 90 יום מתייחס למצב בו מדובר בתאונה קטלנית, ויש יסוד סביר להניח שנגד הנהג יוגש כתב אישום.

חוה ראובני: גדר הסמכות שלו להטיל פסילה מנהלית היא 90 יום, ו-90 יום בלבד.

חוה ראובני: מרגע שמוגש כתב אישום, יכול בית-המשפט להטיל פסילה עד תום ההליכים.

גלעד ארדן: אבל רק מרגע שמוגש כתב אישום.

חוה ראובני: זהו, כאן העוקץ, כי זה רק מרגע שהוגש כתב אישום, וככל שהתמונה מסובכת יותר, בעייתית יותר ויותר מרובת גורמים, כך הסיכוי שיוגש כתב אישום תוך 90 יום קטן.

חוה ראובני: אז יש מצבים אבסורדיים, שיש תאונות חמורות מאד, מורכבות ובעייתיות, וכשנגמרו ה-90 יום של פסילה מנהלית, מערכת האכיפה איננה בשלה בסיום החקירה להגיש כתב אישום.

אתי בנדלר: גברת ראובני, תזכירי לוועדה מה פרק הזמן העומד לרשות

אתי בנדלר: כם כדי להגיש כתב אישום.

אתי בנדלר: בכמה זמן מדובר?

חוה ראובני: נדמה לי, שזה שלושה חודשים.

אתי בנדלר: כמה זמן זה ממועד ביצוע העבירה?

אתי בנדלר: זה שנה, שנתיים אם אינני טועה.

שולמית שמעון: מבחינת התיישנות?

חוה ראובני: אולי חצי שנה.

אתי בנדלר: ההצעה שלכם אינה מגבילה את שיקול דעתו של בית-המשפט באשר לתקופת הארכת פסילה מנהלית; העולה מזה, שיכול להיות שאדם עוד בטרם הוגש נגדו כתב אישום ייפסל באופן מנהלי מלהחזיק רשיון נהיגה לתקופה מאד משמעותית, מאד ארוכה.

אתי בנדלר: לכן השאלה היא האם לא ראוי בכל זאת להגביל את פרק הזמן.

חוה ראובני: אני משווה את זה למעצרים בטרם הגשת כתב אישום, ושם מעצר זה שלילה בזכויות הרבה יותר דרסטית, ושם אפילו בית-משפט מוסמך להאריך – אמנם לפי בקשת יועץ – מעבר ל-30 יום עד להגשת כתב אישום, למעשה אפילו בלי הגדרה מנימוקים שיירשמו כטעמים מיוחדים.

גלעד ארדן: אני רציתי לקחת את זה לכיוון השני.

גלעד ארדן: את הצגת את זה כדבר נוראי.

אתי בנדלר: זה באמת נורא.

גלעד ארדן: אני ממש לא חושב כך.

גלעד ארדן: אדם שהיה מעורב בתאונה קטלנית, וקצין משטרה אומר שיש יסוד סביר לכך שיוגש נגדו כתב אישום, אני לא רואה מה נורא בכך שבית-המשפט יאריך את הפסילה המנהלית עד הגשת כתב האישום.

גלעד ארדן: בית-המשפט יכול להתרשם מהנסיבות של העבירה.

גלעד ארדן: הרי מדובר פה במצב שיבוא קצין לבית-המשפט ויאמר ששלושת החודשים מסתיימים, אבל הוא מבקש להאריך אותם בעוד 30 יום כי תוך כדי ה-30 יום האלה תסתיים החקירה.

אתי בנדלר: הוא יכול גם להגיד שהוא מבקש להאריך את זה עד הגשת כתב אישום.

גלעד ארדן: אבל בית-המשפט הוא לא חותמת גומי, לפחות כך אני מקווה, ולכן בית-המשפט יבקש לראות ראשיתה של ראיה – או משהו כזה – בנושא האשמה של הנהג, והוא יגיד שהוא מוכן להאריך את זה ב-30 או ב-15 יום.

גלעד ארדן: זאת האחריות של שופט, אגב.

גלעד ארדן: צריך לתת לו את הכלי הזה, זה בלתי אפשרי שאם המשטרה לא גמרה לחקור ולמצוא עדים תוך 90 יום, הנהג המסוכן הזה יחזור לכביש.

אתי בנדלר: אני שאלתי האם לא ראוי להגביל את פרק הזמן.

אתי בנדלר: אני לא אמרתי שאין מקום לתקן את החוק המוצע.

אתי בנדלר: מה פרק הזמן להגשת כתב אישום?

שולמית שמעון: גם לגבי החלטות של בית-משפט שניתנו בהתאם לסעיף 50(ב) לפקודת התעבורה, הפסילה מתבטלת תוך שישה חודשים, אם לא ניתן פסק דין.

שולמית שמעון: המחוקק כן ראה כאן מקום, במקרים מסוימים, להאריך את התקופה הזאת, והשופט – מנימוקים שיירשמו – כן יכול להאריך את זה.

שולמית שמעון: אנחנו בסך הכל רוצים לאזן פה בין מספר אינטרסים.

גלעד ארדן: את רק רוצה להגיד לי שזה מה שקורה אם בית-המשפט לא סיים את הדיון תוך שישה חודשים?

שולמית שמעון: גם אם האיש פסול, עדיין הפסילה מתבטלת.

גלעד ארדן: אז למה אתם לא מביאים תיקון גם לזה?

שולמית שמעון: בסעיף 50(ב), בפסילה של בית-משפט, השופט כן יכול להאריך את זה, והמחוקק נתן לו את האפשרות להאריך מעבר לשישה חודשים.

שולמית שמעון: עכשיו ביקשנו את ההארכה עד ההעמדה לדין, בגלל חקירה כמו תיק אלעזרי, שלא היתה תלויה במשטרה, אלא בחוות דעת של גורמים חיצוניים וחוות דעת של מומחים, שלא משנה כמה נזרז אותם.

שלום שמחון: יש לי שאלה נוספת.

שלום שמחון: אם נניח היתה פה פסילה של קצין משטרה, והוא הגיע לצבא, הוא יכול לפטור אותו מהפסילה הזאת?

שלום שמחון: אני מדבר על מצב שהוא נעצר בדרך, כי הוא נסע במהירות של 170 קילומטר לשעה וקצין המשטרה לקח לו את הרשיון.

גלעד ארדן: ולהפך, האם מי שנשלל רשיונו בצבא, זה גם תקף לאזרחות?

שולמית שמעון: מבחינתנו, מבחינת משטרת ישראל, אנחנו תופסים את רשיון הנהיגה, מדווחים ומעבירים ישירות למשטרה הצבאית.

שולמית שמעון: מכאן הכדור אצלכם.

רוברט נויפלד: אנחנו מייד שוללים, אין שום בעיה עם זה.

שלום שמחון: אתה מקבל ידיעה מרשות רישוי אחת שהיא פסלה רשיון?

רוברט נויפלד: אנחנו מקבלים ידיעות.

רוברט נויפלד: כדי להדגים לך עד כמה אנחנו הולכים עקב בצד אגודל, על-פי פקודות הצבא, רשיון צבאי אינו אלא רשיון אזרחי רשיון ספח צבאי.

רוברט נויפלד: אם אין לך שני הרשיונות, אתה לא יכול לנהוג רק עם רשיון צבאי.

רוברט נויפלד: אתה חייב שיהיה לך רשיון אזרחי, אלא אם כן הוא פקע מבחינת הזמן – אם למשל פקע רשיונך אתמול כי לא שילמת כדי לקבל רשיון אזרחי, זאת הסיבה היחידה שאתה עדיין יכול לנסוע ברכב צבאי כשאין לך רשיון אזרחי.

אתי בנדלר: בכל זאת, אני מבקשת עוד תיקון, כי אני מוטרדת מהנושא הזה.

אתי בנדלר: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לכך שסעיף 49 לפקודת התעבורה מדבר בעיון חוזר וערר, ואומר: "החלטת בית המשפט לפי סעיפים – וכאן נמנים מספר סעיפים – ניתנת לעיון חוזר" וכיוצא בזה.

אתי בנדלר: אם אתם מוסיפים עכשיו החלטת בית-משפט לפי סעיף 50(א), לפחות תקנו גם את סעיף 49 באופן שבית-המשפט יהיה רשאי לעיין שוב בהחלטתו.

שולמית שמעון: חשוב להדגיש דבר אחד – הפנייה והבקשה להאריך את הפסילה המנהלית לא ניתנת כאשר יש לי מצב שאין ראיות לכאורה בכלל.

שולמית שמעון: כן גובש מצב של ראיות לכאורה, וכן צריך לשכנע את בית-המשפט עצמו.

אתי בנדלר: אין בעיה, אבל למה בעניין סעיף 50(ב) את מאפשרת לבית-המשפט לעיין מחדש, והוא כן בין הסעיפים המנויים בסעיף 49?

אתי בנדלר: אם הוועדה מאשרת את סעיף 3, אני מבקשת לתקן סעיף נוסף בפקודה, באופן שיאפשר לבית-המשפט לעיין מחדש בהחלטה הזאת.

חוה ראובני: אני חושבת שבסעיף 49 במקור זה לא נכלל, כי בעבר לא היתה בסעיף 50(א) סמכות לבית-משפט.

אתי בנדלר: נכון.

חוה ראובני: עכשיו כשיצרנו סמכות לבית-משפט בסעיף 50(א), אני חושבת שצריך למחוק את סעיף (ב).

אתי בנדלר: בדיוק, צריך למחוק את סעיף (ב).

חוה ראובני: אגב, לשאלתה של היועצת המשפטית, הסמכות להגיש כתב אישום על עבירות מסוג עוון – ועל זה אנחנו מדברים בבית-משפט לתעבורה – זה חמש שנים מיום ביצוע העבירה.

שלום שמחון: לפני שאנחנו מסכמים, ביקש רוברט נויפלד שבסעיף 1 יהיה כתוב "קצין בצבא הגנה לישראל או הממלא מקום קצין".

לאה ורון: בואו נעבור על פסקה (2) בסעיף 1, על מנת שיהיה ברור מה אושר.

אתי בנדלר: כתוב כאן: "(2) בסופה יבוא "בהגדרה זו עובד ציבור משמעו עובד בשירות המדינה או קצין בצבא הגנה לישראל או משטרת ישראל".

אתי בנדלר: מה השינוי שאתם מבקשים להחיל?

רוברט נויפלד: אני מבקש להכניס את המילים "הממלא תפקיד קצין" בין המילה "או" למילה "קצין", ולומר: "הממלא תפקיד קצין בצבא הגנה לישראל או משטרת ישראל".

אתי בנדלר: אני אקרא שוב, כדי לוודא שהבנתי נכון את הבקשה: "(2) בסופה יבוא "בהגדרה זו עובד ציבור משמעו עובד בשירות המדינה או הממלא תפקיד קצין בצבא הגנה לישראל או במשטרת ישראל".

שלום שמחון: אני רוצה להציע סיכום, לפני שנצביע.

שלום שמחון: מעבר לשני התיקונים שעשינו כאן, רק נזכיר מה סיכמנו – שאישור החוק לקריאה שנייה ושלישית יהיה בכפוף להודעה בכתב ממשרד התחבורה לגבי האצלת הסמכויות.

חוה ראובני: אולי אדוני יפרט בדיוק איזו הודעה הוא רוצה לקבל.

שלום שמחון: אני ביקשתי לקבל רשימה של הסמכויות שאתם עומדים להאציל או שהואצלו בעבר, מתוך הרשימה הארוכה שנתתם לנו.

שלום שמחון: אם נגיע למסקנה שזה דבר שהוא מניח את הדעת וסביר, זה יעלה לקריאה שנייה ושלישית בשבוע הבא.

שלום שמחון: אם נניח שלא, נבקש דיון נוסף לגבי היקף הסמכויות, לא לגבי החוק שאנחנו נצביע עליו מייד.

אתי בנדלר: אבל אתה לא רוצה שאני אעלה את החוק לקריאה שנייה שלישית, בטרם אתה מקבל את הרשימה.

אתי בנדלר: אם כך, תזדרזו עם העברת הרשימה, כדי שנספיק לעשות זאת לפני יציאת הכנסת לפגרה.

שלום שמחון: אנחנו עוברים להצבעה.

שלום שמחון: מי בעד התיקון לחוק?

שלום שמחון: מי נגד?

אתי בנדלר: קראנו את החוק, עם השינויים שהוועדה החליטה עליהם.

אתי בנדלר: בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה (תיקון מס' 53), התשס"א-2001 נתקבלה, עם השינויים עליהם החליטה הוועדה.

שלום שמחון: שניים בעד, אין נגד, החוק אושר בכפוף למה שסוכם.

שלום שמחון: הקצב תלוי בך, חוה ראובני.

שלום שמחון: תודה רבה, הישיבה נעולה.