ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 26, 2003-06-24 09:30

חברי הוועדה: צבי הנדל דוד טל מוזמנים: רננה שחר,עו"ד יועצת משפטית מינהל הספנות, משרד התחבורה אלכס גרסון רב חובל, משרד התחבורה בני רובין משרד המשפטים גדי מויאל מנהל תפעול (קוראל שירותי ים בע"מ) מיכאל הרשקוביץ מנהל החברה (מריטה שיפינג בע"מ) יוסף סוסל מנהל החברה (מריטה שיפינג בע"מ) יגאל בריף מנהל (קמור שירותי ספנות בע"מ) צבי רשף מנהל נגב סטאר דניאל ארנון מנהל שיווק (י.

חברי הוועדה: כספי קווי מטען בע"מ) יורם גינור מנכ"ל לוגי סחר בע"מ אליעזר הנדל מנכ"ל מילובר בע"מ יאיר אנגל מנהל דן מחזור יואל בן-ברוך מנהל רכז צינורות המזרח התיכון

קצרנית: תקנות הנמלים (בטיחות השיט) (תיקון מס'...), התשס"ג-2003 בדבר מניעת כניסתן של אניות מסויימות למימי החופין של ישראל בתקופת החורף וכן חובת

שלום שמחון: אנחנו דנים בתקנות הנמלים (בטיחות השיט) (תיקון מס'..), התשס"ג-2003, בדבר מניעת כניסתן של אניות מסויימות למימי החופין של ישראל בתקופת החורף וכן חובת דיווח על תאונה ימית שארעה בתחום הנמל.

שלום שמחון: הגיעו אלינו לא מעט פניות לדחות את הישיבה, אבל החלטתי בכל זאת לא לדחות אותה.

שלום שמחון: אם נגיע למסקנה תוך כדי הדיון שאכן יש כאן עניינים כבדי משקל, אנחנו נאפשר לגופים שהתלוננו על קיום הישיבה להשמיע את טענותיהם בהמשך.

רננה שחר: התיקון כולל שני סעיפים.

רננה שחר: הסעיף הראשון - איסור השטה של כלי שיט שאינו ישראלי בתקופת החורף; והסעיף השני - חובת דיווח של מנהל נמל.

רננה שחר: אני בכל מקרה מבקשת מהוועדה לאשר את הסעיף השני של התיקון, גם אם הסעיף הראשון יהיה עדיין במחלוקת.

אלכס גרסון: אנחנו מבקשים להגביל את הכניסה של האוניות המסויימות האלו.

אלכס גרסון: רק בשביל לסבר את האוזן, כשבונים כלי תעופה לוקחים פרמטר של 20% ביטחון.

אלכס גרסון: כשבונים אוניה, לוקחים פרמטר של 500% ביטחון.

אלכס גרסון: למה?

אלכס גרסון: מודלים של גלים זה אחד הדברים הכי מסובכים שקיימים במתמטיקה יש פה את התמונה של כלי השיט הזה.

אלכס גרסון: כל ימאי שמסתכל בתמונה רואה שזאת לא אוניה אלא דוברה.

אלכס גרסון: זה לא היה מיועד מלכתחילה להפליג בים, אלא להפליג בנהרות, במים סגורים, אולי בימים סגורים.

אלכס גרסון: כך זה היה.

אלכס גרסון: כלי שיט דומים לאלה רואים הרבה באירופה, קרוב מאוד לחוף.

אלכס גרסון: הכלי הזה מעולם לא נבנה לעמוד בתנאים של ים.

אלכס גרסון: החוף של מדינת ישראל הוא חוף חשוף.

אלכס גרסון: כשמתחילות סערות מערביות או דרום-מערביות אין איפה להתחבא, אין לאן לברוח.

אלכס גרסון: כלי כזה לא נבנה לעמוד מלכתחילה בתנאים של ים.

אלכס גרסון: הכלי הזה נזרק לחוף למרות שמכונותיו היו כשירות.

אלכס גרסון: הוא ניסה לעמוד מול הים והגלים, אבל לא הצליח.

אלכס גרסון: הנושא של ספנות זה משהו שהוא בערך בן 4000 שנה.

אלכס גרסון: לאוניה יש צורה שמאפשרת לה לרכב על הגלים.

אלכס גרסון: הכלי הזה לא רוכב על גלים כמו אוניה, ולכן יש עליו מעמסה גדולה, כושר התמרון שלו גרוע.

שלום שמחון: מה אתה מנסה להגיד?

אלכס גרסון: אני מנסה להגיד שהכלים האלה לא מתאימים לעבוד בים פתוח.

אלכס גרסון: בגלל זה קרה מה שקרה – אוניה אחת נזרקה לחוף, לשנייה נפרצו המחסנים על ידי גלים עד שכמעט היא טבעה.

אלכס גרסון: כל זה מכיוון שהיא לא בנויה לתנאים של ים פתוח.

שלום שמחון: לפי מה שאתה אומר, הכלי הזה לא יכול לנוע בים בכל עונות השנה, לא רק בחורף.

אלכס גרסון: תנאי הים במשך חודשי הקיץ הם תנאים נוחים.

אלכס גרסון: הסערות בים התיכון המזרחי הן רק בחודשי החורף.

אלכס גרסון: אנחנו לא רוצים לפסול את האוניות באופן מוחלט.

אלכס גרסון: בחודשי החורף אנחנו חושבים שיש סיכון בכך שהאוניות האלו מגיעות לחופים שלנו .

דוד טל: האם יש סיכוי שבחודשי הקיץ הגלים יעלו על 4 מטר?

אלכס גרסון: לא סביר.

אלכס גרסון: אם כן, אז זה משהו נדיר מאוד.

אלכס גרסון: בחודשי החורף יש גלים של 8 מטר.

אלכס גרסון: אם מסתכלים בתעודות של האוניות האלו, אז גם המג'יסטר הרוסי הטיל עליהן מגבלות.

אלכס גרסון: על אוניה שבנויה לשיט לא מטילים מגבלות.

אלכס גרסון: האוניות האלו מוגבלות לעוצמה של ים, לגובה גלים, למרחק שמותר להן לשייט מהחוף.

אלכס גרסון: מלכתחילה גם את אלה שנתנו להן אישור הגבילו, אבל הן באופן בוטה מפרות את המגבלות שמוטלות עליהן.

אלכס גרסון: אוניה שנמצאת 20,30,50 מייל מהחוף שלנו זה כאילו שהיא בים פתוח.

שלום שמחון: אתם רוצים להגביל סוג מסויים של אוניות מלהיכנס לנמלים של מדינת ישראל?

רננה שחר: בהתאם למגבלות שקבועות.

רננה שחר: צריך להבין שכשהן מגיעות הנה בתקופת החורף, הן מפרות את המגבלות שקבועות בתעודות שלהן עצמן.

שלום שמחון: כמה אוניות כאלו מגיעות לנמלי ישראל?

אלכס גרסון: מבחינת כמות הכלים מדובר בכמות לא גדולה.

דוד טל: עשרות?

אלכס גרסון: לדעתי מדובר ביחידות.

שלום שמחון: מה האוניות האלו מובילות?

אלכס גרסון: כל דבר.

שלום שמחון: האם מדובר באוניות שההובלה בהן יותר זולה מאשר באוניה רגילה?

אלכס גרסון: סביר להניח שמדובר באוניות לא יקרות.

אלכס גרסון: כשקורה כדבר הזה חיי הצוות בסכנה, יחידת החילוץ של חיל האוויר מסתכנת.

אלכס גרסון: לא מזמן טבעה אוניה תורכית מול חופי אשדוד.

אלכס גרסון: היה מבצע מאוד מסובך של חיל האוויר להוציא אותה מהמים.

יגאל בריף: לא מהסוג הזה.

אלכס גרסון: אני רק מציין את הסיכונים כשקורה דבר מעין זה.

לאה ורון: מתי טבעה האונייה התורכית?

אלכס גרסון: בחודשי החורף.

אלכס גרסון: אין לנו כמו באירופה שירותי הנצלה, שאם אונייה נמצאת בצרה יהיה מי שיעזור לה.

אלכס גרסון: מי שצריך בסופו של דבר לפנות כלי שיט כזה זאת המדינה, שזה בסביבות מיליון דולר.

אלכס גרסון: אנחנו חושבים שהאוניות האלו בחודשי החורף לא בטוחות, מהוות סיכון גדול ולכן אנחנו רוצים להגביל את הכניסה שלהן לנמלי ישראל.

אתי בנדלר: מי ישא באחריות אם כלי שיט כזה ייכנס לחופי מדינת ישראל?

רננה שחר: בעל כלי השיט והקברניט.

אתי בנדלר: שהם מודעים לזה שהם מבצעים עבירה.

רננה שחר: הם לא יכולים להיות מודעים לזה.

אתי בנדלר: למה?

רננה שחר: כי רשות הנמלים בודקת תעודות בטיחות.

שלום שמחון: אתם כותבים בתקנות שמדובר בכלי שיט שעל פי מסמכיהם הפלגתם מוגבלת.

אתי בנדלר: זאת אומרת שהבעלים יודע שאסור לו, הקברניט יודע שאסור לו.

רננה שחר: הוא יכול לצאת לים בתקווה שהגלים לא יעלו על 4 מטר.

אתי בנדלר: זאת אומרת הוא יודע שהוא מוגבל, את רק אומרת לו "תדע שאם תעשה את זה אתה תחשב לעבריין ויוטלו עליך עד 6 חודשי מאסר".

רננה שחר: הוא יוצא לים בלי לדעת מה יהיה.

אתי בנדלר: כשאתם כותבים "לא ישיט אדם ולא ירשה לאחר להשיט" הכוונה היא לא לרשות הנמלים והרכבות, אלא למי שיש לו יכולת ממשית להפעיל את כלי השיט.

אתי בנדלר: השאלה היא אם זה לא צריך להיאמר מפורשות.

רננה שחר: רשות הנמלים לא יכולה לדעת את הדבר הזה.

רננה שחר: יש חופש שיט.

רננה שחר: למי שרוצה לבוא מותר לבוא.

רננה שחר: מי שעושה את ביקורות הבטיחות זה משרד התחבורה, לא רשות הנמלים.

דוד טל: מדינת ישראל לא מאפשרת למטוסים מסויימים לנחות בגלל רמת בטיחות, לכן הם גם לא מגיעים.

דוד טל: אי אפשר לעשות את זה לגבי אותן אוניות?

רננה שחר: למדינה יש זכויות תעופה שהיא מחלקת.

רננה שחר: אם מישהו רוצה לנחות בתחום מדינת ישראל, הוא צריך לכרות הסכם עם ממשלת ישראל.

רננה שחר: בספנות לכל אחד מותר לפקוד את נמלי ישראל, אלא אם יש הוראה ספציפית שלא לבוא.

רננה שחר: המטרה של התקנה הזאת היא לאתר קבוצה מסויימת של אוניות שהן לא בטוחות.

דוד טל: מי יאתר אותן?

רננה שחר: המפקחים.

רננה שחר: אני מאמינה שאם תהיה תקנה כזאת לא יזמינו כאלו אוניות.

שלום שמחון: על פי מה שאת אומרת אלכס יהיה האדם היחיד במדינת ישראל שיקבע אם כלי שיט מסויים יוכל להיכנס הנה או לא.

רננה שחר: התקנה קובעת את זה.

רננה שחר: הסמכות של אלכס היא לאכוף.

יגאל בריף: עד שחבר העמים לשעבר נפתח לסחר חופשי כל הגרעינים הגיעו מארצות הברית.

יגאל בריף: מאז 1989 שוק הייבוא נעשה חופשי במדינת ישראל, כשכל יבואן היה צריך למצוא בעצמו את מקורות האספקה.

יגאל בריף: נפח ההובלה של האוניות של גרעינים מארצות הברית ירד פלאים.

יגאל בריף: הוא היה עד לפני 10 שנים כ-3 מיליון טון, היום הוא מגיע ל-2.8, כאשר כל השאר מגיע מהים השחור ובעונות השונות מכל מיני יעדים בעולם.

יגאל בריף: ברגע שזה בא מיעדים קרובים, מטבע הדברים לאוניות קטנות יותר קל.

יגאל בריף: כל הגבלה של צי אוניות וכלי שיט שהמדינה מטילה מקטינה את הנפח הזמין בהובלת מטענים וגורמת להקטנת התחרות ולהגדלת העלות.

שלום שמחון: תסביר.

יגאל בריף: אם יש לי 10 אוניות ומשרד התחבורה מאפשר לי להוביל סחורה רק ב-7 אוניות, אז המחיר עולה.

יגאל בריף: שוק הספנות זה השוק המשוכלל ביותר בעולם, לא רק בארץ.

יגאל בריף: אין תקנות דומות לאלה בשום מדינה בעולם.

דוד טל: מר בריף, אם אתה שם את זה מול העניין של הביטחון של אנשי הצוות, מה יכריע?

יגאל בריף: הכוונה של התקנה לפגוע אך ורק באוניות של מדינות חבר העמים לשעבר.

שלום שמחון: זאת הכוונה?

אלכס גרסון: אני לא התייחסתי למדינות שמהן באות האוניות האלו.

אלכס גרסון: זה נכון שסוג כזה של אוניות מגיע מברית המועצות לשעבר.

אלכס גרסון: לפני כן הן שטו רק במים פנימיים ובנהרות.

שלום שמחון: נראה לי לא סביר ששר התחבורה הנוכחי ימנע מאוניות מחבר העמים להגיע לישראל.

יגאל בריף: אני לא חושב שהוא יודע את זה, כי אפרים סנה חתום על התקנה.

לאה ורון: הפנייה היא על ידי שר התחבורה, השר אביגדור ליברמן.

יגאל בריף: זה לא מה שיש בפני.

יגאל בריף: בין 70% ל-80% מצי כלי השיט העולמי לא בא לארץ מסיבות פוליטיות, וכשהוא בא לארץ הוא מסתיר את זהותו.

שלום שמחון: מה כן צריך להגביל?

יגאל בריף: אנחנו חושבים שלא צריכה להיות תקנה.

יגאל בריף: היה ניסיון לפני שנה וחצי או שנתיים של מינהל הספנות להכפיף את תוכן התקנה הזאת במסגרת של הודעה לימאים, שזה נוהל קבוע בכללי הספנות.

יגאל בריף: אותה קבוצה שנמצאת פה התארגנה באותו זמן נגד הפעלת התקנה הזאת, והיא אכן בוטלה.

יגאל בריף: משרד התחבורה המשיך ואמר שמכיוון שהוא לא יכול לשים את זה בתור הודעה מקובלת, הוא יפעל להעביר את זה בחקיקה.

דוד טל: אתם מוכנים שזאת תהיה הודעה בענף הספנות לימאים?

יגאל בריף: לא.

יגאל בריף: אני הייתי מעורב באסון שקרה ב1995 כשאיבדנו 9 ישראלים.

יגאל בריף: ממשלת ישראל הוציאה 4 וחצי מיליון דולר להצלת 8 גוויות של ימאים.

יגאל בריף: תאונה או שתיים מסוג כזה קרו ב-10 השנים האחרונות.

דוד טל: ידוע לכם על מדינות אחרות שיש בהן כאלה תאונות?

יגאל בריף: לא.

יגאל בריף: היו תאונות גדולות יותר באוניות שמתאימות למים ומתאימות לים.

יגאל בריף: כל סוגי כלי השיט שמגיעים לארץ מחוייבים להציג תעודות ביטוח תקפות לרשות הנמלים.

יגאל בריף: יכול מינהל הספנות לבדוק את התעודות.

רננה שחר: בכל המקרים שטבעו אוניות לא היה ביטוח.

יגאל בריף: התקנה הזאת קיימת בין כה בנהלים של פיקוח על כלי שיט.

יגאל בריף: אין שום סיבה שמינהל הספנות לא יבדוק את האוניות.

יגאל בריף: אין שום סטטיסטיקה שנעשתה לגבי סיכון של אוניות בשל המבנה שלהן.

יוסף אבי-יאיר אנגל: רק אתמול נודע לי כל הסיפור הזה.

יוסף אבי-יאיר אנגל: אני מנסה להרים בשנה האחרונה פרוייקט ארצי של ניקיון הארץ מפסולת מתכת.

יוסף אבי-יאיר אנגל: המדינה שלנו הופכת להיות מדינת עולם שלישי בנושא הזה.

יוסף אבי-יאיר אנגל: מצאתי שיש מפעל במדינת ישראל שיודע לקחת גרוטאות מכל סוג שהוא, לטחון אותן, למחזר אותן ולשלוח אותן לחו"ל.

יוסף אבי-יאיר אנגל: מדינת ישראל יודעת לייצר 600 אלף טון גרוטאות בשנה, כשרק 160 אלף טון מיועדים להתכה במפעל באשדוד, כל היתר זרוק.

יוסף אבי-יאיר אנגל: הפסולת הזאת הולכת לייצוא.

יוסף אבי-יאיר אנגל: אני כבר שנה מתמודד מול רשות הנמלים על המחיר המטורף שהם גובים.

יוסף אבי-יאיר אנגל: הבאנו 1000 הוכחות שאפשר לעשות את זה הרבה יותר בזול.

יוסף אבי-יאיר אנגל: פתאום באה הוראה כזו.

יוסף אבי-יאיר אנגל: הייצוא של המתכת הזאת מועבר באותן אוניות שמביאות גרעינים.

שלום שמחון: מה לך ולתקנה הזאת?

יוסף אבי-יאיר אנגל: ברגע שתאשרו את התקנה הזאת ולא יאפשרו להכניס את אותן אוניות שהן בין 500 ל-10,000 טון.

יוסף אבי-יאיר אנגל: .

שלום שמחון: מה הקשר לגודל?

יוסף אבי-יאיר אנגל: כתוב פה "כלי שיט שאינו ישראלי שתפוסתו ברוטו עולה על 500 טון ואינה עולה על 10,000 טון".

רננה שחר: אי אפשר לקרוא רק חצי מהתקנה.

יוסף אבי-יאיר אנגל: את הפרוייקט הזה אני עושה לבד, נלחם בכל המקומות לבד, והנה לי עוד מלחמה שאני צריך להתמודד איתה.

לוזי הנדל: כל חומרי הגלם לייצור מזון לבעלי חיים מיובאים.

לוזי הנדל: היתרון הכמעט יחידי שיש לנו במדינה זה שאפשר לנצל חומרי גלם שונים ממקומות שונים בעולם לפי המחיר שלהם והתכולה שלהם.

לוזי הנדל: כאשר נפתח השוק ממזרח אירופה ומהים השחור ישראל היתה בין הראשונות שיכלה לנצל את האפשרות לייבא משם גרעינים וחומרי מספוא אחרים, כי היא יכלה לקלוט משלוחים קטנים מנמלים קטנים, לא רק לקבל משלוחים גדולים באוניות גדולות מארצות הברית או מדרום אמריקה.

לוזי הנדל: התקנה הזאת יכולה לגרום לנו נזק מאוד רציני, שיביא בסופו של דבר לעלות יותר גבוהה של המזון לבעלי החיים וייקור המוצרים עצמם שנוצרים על ידי מגדלים.

לוזי הנדל: רוב הגידול של בעלי החיים נעשה בפריפרייה, במקומות רבים שזה הענף היחידי שמתקיימים ממנו.

לוזי הנדל: ישנם היום סוגים שונים של חומרים שנמצאים רק שם.

לוזי הנדל: אם לא נוכל לייבא אותם בתקופות מסויימות כי לא יהיו כלי שיט בהתאם לתקנה הזאת שיוכלו להביא אותם, העלות שלהם תגדל.

לוזי הנדל: התקנה הזאת תגרום לכך שלא נוכל להתקשר לחברות מסויימות בגלל שאין להן אמצעים אחרים להביא את המוצרים.

שלום שמחון: את מי אתה מייצג?

לוזי הנדל: אני באתי בשם המשתמשים.

לוזי הנדל: אני מעריך שמגיעים אלינו כ-200 אלף טון בשנה גרעינים.

לוזי הנדל: הנזק לא מתבטא לחברה מסויימת, אלא מתגלגל למכוני התערובת, לספקי המזון, למגדלי בעלי החיים.

לוזי הנדל: זה משפיע בסופו של דבר על מחירי החלב, הבשר והביצים.

לוזי הנדל: צריך לזכור שמדובר באוניות זרות.

רננה שחר: איזו טענה זאת?

יואל בן-ברוך: המפעל מתחרה ביצרנים מיוון ומתורכיה, שמטבע הדברים מייבאים את הפלדה באוניות מסוג זה.

יואל בן-ברוך: המשמעות מבחינתנו היא הרעה ביכולתנו להתחרות וייקור משמעותי של הפלדה.

לאה ורון: אבל גם לאוניות מיוון ומתורכיה לא יתנו להיכנס.

יואל בן-ברוך: היצרנים של הצנרת בתורכיה וביוון רוכשים את אותה הפלדה והם מייבאים אותה באוניות מהסוג הזה.

יואל בן-ברוך: התחרות שלנו היא איתם.

יואל בן-ברוך: אין מדינה, למיטב ידיעתנו, בים התיכון שמונעת את כניסת האוניות האלו.

יואל בן-ברוך: אני לא חושב שמדינות כמו איטליה וספרד חושבות בנושא הבטיחות בצורה שונה והן בכל זאת לא מונעות את כניסת האוניות האלו.

יואל בן-ברוך: כיוון שכמות התאונות של האוניות האלו לא גדולה לעומת כמות תאונות של אוניות מסוג אחר, אני לא מוצא טעם לבוא ולהפלות אותן כאן.

יואל בן-ברוך: אם התקנה הזאת תתקבל אנחנו מריעים את תנאי הסחר לא רק של השוק שלנו, אלא של כל הייבואנים והייצואנים במדינת ישראל.

יואל בן-ברוך: כמות הסחר שמבוצעת באוניות מהסוג הזה היא מאוד גדולה, היא לא בטלה ב-60.

שלום שמחון: האם האחריות להציל את האונייה היא על מדינת ישראל?

יואל בן-ברוך: לא.

יואל בן-ברוך: ברגע שאוניה באה וקוראת למצוקה, חלה, למיטב ידיעתי, חובה על כל רשות שבתחומה נמצאת האונייה לבוא ולסייע.

יגאל בריף: זה בכל העולם ככה.

רננה שחר: לקברינט בים יש חובה להציל.

שלום שמחון: השיקול בתקנה הזאת הוא לא הכסף שזה יעלה למדינת ישראל.

רננה שחר: הכסף זאת תוצאה.

רננה שחר: חיי אדם ואיכות סביבה אלה הדברים הראשונים.

יואל בן-ברוך: משרד התחבורה לא הביא את הנתונים לגבי כמות האוניות מהסוג הזה שטובעות.

צבי רשף: מדובר באוניות שמגיעות ממדינות הגוש הסובייטי לשעבר.

צבי רשף: מדינות מערב אירופאיות לא בונות אוניות כאלו.

צבי רשף: זה לא מדוייק שהאוניות האלו נבנו רק לשיט נהרות, הן נבנו גם לשיט חופי.

צבי רשף: זה נכון שאונייה כזאת לא יכולה לעשות חציית אוקינוס, אבל בפירוש רשיון השיט של אוניה כזאת, כפי שמוצע על ידי שילטונות רוסיה או אוקראינה, מאפשר להן שיט חופי עם מגבלה של מרחק של עד 50 מייל מהחוף.

צבי רשף: יש אלפי אוניות כאלו שמשייטות בכל רחבי אירופה.

שלום שמחון: מה אתה רוצה לטעון?

צבי רשף: אני לא מבין למה בא משרד התחבורה הישראלי ורוצה ליצור מגבלות מעבר לרשיון השיט שניתן על ידי שלטונות הדגל של המדינות השונות.

שלום שמחון: אני לא מציע לסמן את משרד התחבורה כיעד תקיפה.

שלום שמחון: השיקולים של משרד התחבורה הם שיקולים כבדי משקל, כולל השיקול של איכות הסביבה.

שלום שמחון: זה נכון שמנגד אתם מציגים פה נימוקים כבדי משקל, שלנוכח המצב הכלכלי לא צריך למהר עם התקנה הזאת, אבל בואו לא נפסול לגמרי את ההגיון שיש בתקנה הזאת.

צבי רשף: ההגיון שעומד מאחורי הטענות של משרד התחבורה הוא קלוש ביותר.

צבי רשף: אנחנו במפעלי ים המלח עובדים עם האוניות האלו למעלה מ-10 שנים.

צבי רשף: הובלנו מיליוני טונות באוניות האלו ולא היתה לנו שום תאונה.

שלום שמחון: אם היה מתקבל חוק בישראל שהחל מבעוד שנתיים רכב מודל 54 לא יוכל לנסוע על כבישי ישראל, זה היה נראה לך סביר?

לוזי הנדל: לא.

לוזי הנדל: אם האוטו תקין, שיסע.

לוזי הנדל: מר שמחון, למה משרד התחבורה לא סוגר כבישים שמוגדרים אצלו כבישים אדומים?

לוזי הנדל: לפי הסטטיסטיקה יהרגו בכבישים כאלה 10 אנשים.

שלום שמחון: זה לא אותו דבר.

צבי רשף: לא היתה שום תאונה שהיתה כרוכה באובדן חיי אדם באוניות כאלו.

רננה שחר: כשאנחנו מחכים עד שיהיה אובדן חיי אדם, שואלים אותנו למה לא עשינו שום דבר.

צבי רשף: מה שמפריע למשרד התחבורה זה שהיו שתי אוניות שעלה הרבה כסף לחלץ אותן מהסרטון שהן עלו עליו.

צבי רשף: לכל אונייה מסודרת יש ביטוח שמכסה עלות חילוץ במקרה של תאונה.

צבי רשף: לפני זמן לא רב רשות הנמלים הוציאה תקנה שאומרת שאונייה שאין לה ביטוח שמכסה עלות חילוץ לא תוכל להיכנס לנמל ישראלי.

צבי רשף: הדבר הזה פותר שלושת רבעי מהמצוקה של משרד התחבורה.

יורם גינור: דיברו על העניין שנחתוך לעצמנו מקורות, שנחתוך לעצמנו את רוסיה שהפכה להיות מקור אלטרנטיבי לחיטה ושבנויה כמעט כולה על נמלים קטנים שלא יכולים להעמיס אוניות גדולות.

יורם גינור: אנחנו במעבר לאוניות גדולות מחזקים במדינת ישראל את הקרטל, גורמים לכך שמספר הגורמים שיהיו מסוגלים להביא סחורות למדינת ישראל יקטן בצורה דרמטית.

יורם גינור: זה דבר שיביא להעלאת מחירים.

יורם גינור: יש שני פתחי כניסה לארץ – דגון ואשדוד.

יורם גינור: מעבר לאוניות גדולות בלבד מקטין את הגמישות בצורה דרמטית.

יורם גינור: על ידי זה יהיו סתימות הרבה יותר גדולות בכניסה לנמלים ופחות מלאי יציב בארץ.

שלום שמחון: אני מציע שנאשר רק את סעיף 2.

שלום שמחון: אני לא אומר שאנחנו דוחים את סעיף 1, אני רק מציע שבמהלך החודש הקרוב יתקיים דיון במשרד התחבורה בטענות כבדות המשקל שנשמעו כאן.

שלום שמחון: אני מציע שתתקיים פגישה במשרד התחבורה שבה יועלו כל הטענות.

שלום שמחון: אני לא חושב ששר התחבורה שקל את כל משמעות העניין, גם אם התקנות נותנות לו את הסמכות להחליט למי הוא מאפשר להיכנס ולמי לא.

שלום שמחון: לאחר שיישמעו כל הטענות הוועדה תשמח לשוב ולדון בחלק הזה של התקנות.

שלום שמחון: לא ייעלם מעינינו השיקול של איכות הסביבה, אם יסתבר שבאופן מיוחד ההשפעות של האוניות האלו קשות יותר מאוניות אחרות.

שלום שמחון: אני בתור שר חקלאות חשבתי שצריך לעודד את ייבוא הגרעינים ממזרח אירופה, למרות ההסכמים שיש לנו עם האמריקניים.

שלום שמחון: שמחתי לשמוע נתונים שונים ממה שהכרתי.

שלום שמחון: זה נושא שחשוב לי.

אתי בנדלר: אם יוחלט, לאחר שיתקיים דיון אצל השר, לאשר את התקנה הזאת, תשקלו אם לא ראוי להגדיר באותה תקנה על מי בדיוק תוטל האחריות מכוח אותה תקנה.

רננה שחר: בסדר.

רננה שחר: תקנה 15א שאושרה על ידי הוועדה לפני כשנה בנושא גיל המכליות נוקטת את אותה לשון בדיוק.

אתי בנדלר: זה שלא שמתי לב זה לא אומר.

אתי בנדלר: .

רננה שחר: אני לא חושבת שזאת טעות.

אתי בנדלר: בתקנה הבאה שתקראי את מגדירה בעלי תפקידים.

רננה שחר: 2.

רננה שחר: בתקנה 98 לתקנות העיקריות (1) אחרי תקנת משנה (א) יבוא: "(א1) אירעה לכלי שיט תאונה ימית בתחום נמל, למעט תאונה לפי תקנה 96(14) או (15), חייב מנהל הנמל להודיע על כך למנהל המינהל באמצעים המהירים ביותר העומדים לרשותו, מיד לאחר שנודע לו על קרות התאונה, וזאת בנוסף על חובת בעל כלי השיט, קברניטו או סוכנו כאמור בתקנת משנה (א)"; (2) ברישה לתקנת משנה (ב), במקום "סעיף קטן (א)" יבוא "תקנת משנה (א) או (א1)".

רננה שחר: 3.

רננה שחר: תחילתן של תקנות אלה 30 ימים מיום פרסומן.

שלום שמחון: מי בעד אישור סעיף 2 ו-3 בתקנות?

שלום שמחון: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 אושר