ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 23, 2003-06-23 09:30

שלום שמחון: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

שלום שמחון: אני למדתי לקראת הישיבה הזו כי הנושא נדון בוועדת הכלכלה הקודמת, וכי מאז מתנהל משא ומתן עם חברות המזגנים כבר תקופה ארוכה.

שלום שמחון: באותה ישיבה שנערכה בנושא, סוכם כי אם בסופו של דבר לא יגיעו לידי הבנות, יהיה ניתן לשוב ולדון בנושא בוועדת הכלכלה כדי להביא את העניין לידי סיום.

שלום שמחון: אני מציע שתתחילו להציג את הנושא.

זאב גרוס: אנחנו קיבלנו הודעה רשמית על הישיבה הזו ב-18 לחודש, יום חמישי אחר הצוהרים.

זאב גרוס: הפנייה של התאחדות התעשיינים שיזמו את הדיון, אפילו לא הגיעה אלינו כמכותבים.

זאב גרוס: אנחנו מצטערים, אך אנו כרגע לא במצב שאנו יכולים לדון בנושא הזה לגופו של עניין.

לאה ורון: עו"ד גרוס, מעבר לענין שלא קבלתם העתק של המכתב, האם אתם מודעים לבעיה ולקשיים של התעשיינים?

זאב גרוס: אנו לא מתווכחים עם מה שנכתב בפרוטוקול של אותה ישיבה סביב הנושא.

זאב גרוס: אנו מודעים למשא ומתן עם נציג מטעם משרד התשתיות.

זאב גרוס: הנושא הזה לא הועבר, בעקבות השיחות שהיו לו עם התאחדות התעשיינים, להנהלת המשרד לצורך דיון יותר מקיף וקביעת עמדה.

זאב גרוס: לנושא הזה ישנן השלכות מעבר לאגף שבו האדם שוהה ופועל מטעמו, ועל כן עד שהנושא הזה יועבר לדיון מסודר באגף, כאשר כל הנתונים של התעשיינים ושלנו פרוסים לפנינו, לא תהייה לנו עמדה ברורה בנושא.

נעם בריימן: יוסי נוברסקי לא נמצא במשרד מפאת מחלה כבר שלושה שבועות.

נעם בריימן: הנושא לא הועבר לשום גורם במשרד , מלבד לאדיבית הזבדי.

נעם בריימן: אני מניח כי הוא עוד לא הגיע לידי הבשלה עדיין.

שלום שמחון: האם אתה מכיר את הנושא?

נעם בריימן: אני יודע כי גורמים שונים מנסים לקדם מדיניות בנושאים שונים הקשורים למזגנים.

נעם בריימן: כאשר הגיעה ההזמנה הראשונה לדיון בנושא יעילות אנרגטית של מזגנים, אנו הנחנו כי מדובר בנושא שונה לחלוטין.

נעם בריימן: יש נושא אחר בתחום המזגנים בו אנו פועלים מול גורמים אחרים במשק.

לאה ורון: ספר בבקשה שגם שעו"ד גרוס פנה לוועדה וקיבל את החומר סביב הנושא.

נעם בריימן: אתמול בשעה 14:00 קיבלנו את החומר.

נעם בריימן: עיינו בחומר, אך לא חשבנו כי זה יהיה נכון כבר להציג עמדה.

נעם בריימן: עוד לא הגענו למצב שבו אנו יכולים להציג עמדה למשרד.

נעם בריימן: יש פה נושאים הנוגעים לאיכות הסביבה, תעשיינים וצריכת חשמל.

נעם בריימן: השפעתה של יעילות המזגנים על צריכת החשמל במשק היא אדירה.

נעם בריימן: כלומר, השלכות רוחב עדיין לא נדונו במשרד, ועל כן אני חושב כי זמנה של הוועדה יקר בשביל שנדון כאן קודם לכן בנושאים אלו.

שלום שמחון: זמנה של הוועדה יקר, אך היא בכל זאת מצאה לנכון בעצם ימי הקיץ הלוהטים האלה לדון בענייני מזגנים.

שלום שמחון: אני מציע כי התאחדות התעשיינים תסביר את הנושא.

יהודה היימן: אנו מנהלים תקשורת ענפה עם משרד התשתיות.

יהודה היימן: אנו מנהלים מגעים רצופים עם האגף לשימור הסביבה במשרד התשתיות שבראשו עומד יוסי נוברסקי, ועם אדיבית הזבדי שהוא נציגו.

יהודה היימן: בנוסף, ישבנו בישיבה משותפת לפני כחודש וחצי עם נציגי משרד התשתיות ומשרד התעשייה והמסחר.

שלום שמחון: הם לא מכחישים את זה.

שלום שמחון: אני מעוניין שתסביר לנו, מהי יעילות אנרגטית של מזגנים.

יהודה היימן: המכתב שהונח על שולחנכם גם נשלח למנכ"ל משרד התשתיות לפני שלושה שבועות, בעקבות בקשה שלי לפגישה איתו סביב הנושא הזה.

יהודה היימן: אברהם, אני מציע שתסביר מהי יעילות אנרגטית של מזגנים.

אברהם בכר: יעילות אנרגטית של מזגנים זהו יחס בין תפוקת המזגן, קילווטים, כוחות סוס, לבין גודל המזגן וצריכת האנרגיה.

שלום שמחון: מדוע הגעתם לפה?

אברהם בכר: ב-11.09.2000 ועדת הכלכלה של הכנסת קיבלה תקנה שביצועה הועבר למשרד האנרגיה.

אברהם בכר: התקנה אישרה שני דברים.

אברהם בכר: מועד אחד שאנו הסכמנו לו, יעילות 2.6 .

דוד טל: מה זה יעילות 2.6?

אברהם בכר: ככל שהמספר גדול יותר היעילות טובה יותר.

אברהם בכר: את המועד הראשון כאמור, קיבלנו.

אברהם בכר: למועד השני שהיה צריך להתחיל בעוד שישה חודשים עם יעילות 3, התנגדנו.

שלום שמחון: מה היה ההגיון שעמד מאחורי זה?

שלום שמחון: מדוע היה צריל לשנות את היעילות ל-3?

אברהם בכר: משרד האנרגיה יזם את התקנה.

אברהם בכר: ההיגיון שעמד מאחורי זה, הוא שלמזגנים בארץ צריכה להיות יעילות טובה יותר.

אברהם בכר: אנו תמכנו בהיגיון הזה, אך הרף שהם קבעו היה גבוה מדי ולא מציאותי ליכולות הטכנולוגיות של התעשייה בארץ.

דוד טל: מה משנה את היעילות?

דוד טל: האם המאיץ הוא זה שמשנה את היעילות?

אברהם בכר: ככל שהמזגן גדול יותר, והמדחפים גדולים יותר, היעילות עולה.

דוד טל: ואז גם צריכת החשמל עולה.

אברהם בכר: לא.

שלום שמחון: אם רוב המזגנים המדוברים בארץ הם מזגנים של תוצרת חוץ, מדוע זה מפריע לכם בכלל?

דוד טל: אני שמעתי ברדיו כי אנו מייבאים כשליש מן המזגנים.

רפי פרידמן: אני לא יכול לסתור את הדברים האלה, כי אני דיברתי על כך ברדיו.

רפי פרידמן: בשנים האחרונות יש גידול בייבוא מסין.

רפי פרידמן: זו אחת מהבעיות של התעשייה המבורכת בישראל שמעסיקה אלפי עובדים.

רפי פרידמן: בשנים האחרונות הייצוא מישראל הצטמצם.

רפי פרידמן: תדיראן שייכת לגוף גדול בעולם, קריאייר, המאפשר לה לייצא למדינות אחרות, וכך גם אלקטרה.

דוד טל: האם אנחנו יותר יקרנים?

רפי פרידמן: מחיר השעה באירופה הוא 18$, בארץ הוא 8$ ובסין הוא 80 סנט.

רפי פרידמן: ישנה תנועה מאירופה לישראל ומישראל לסין של המוצרים.

רפי פרידמן: אנו משתדלים להילחם בזה בכל כוחנו כדי לשמר את התעשייה בישראל.

שלום שמחון: האם המזגנים שמגיעים מסין עומדים בתקנים שמציע משרד האנרגיה לעתיד?

רפי פרידמן: יש מספיק מזגנים בעולם אשר יכולים לעמוד בתקנים אלו.

רפי פרידמן: יפן, למשל, מצטיינת במקדם יעילות גבוה.

רפי פרידמן: אם התקנות הללו תכנסנה לתוקפן ואנו לא נהייה מסוגלים לעמוד בזה בגלל אי היכולת להשקיע בזמן קצר ולהפחית בתקופה מאוד קצרה את ההשקעות האלה, תהייה תנועה יותר חזקה מיפן לישראל.

שלום שמחון: זאת אומרת שאתה מנסה למנוע את הגידול בשליש הזה שעליו דיברת אתמול ברדיו?

רפי פרידמן: זה לא מדויק.

רפי פרידמן: אנו חושבי כיח אפשר וצריך לשפר את היעילות.

רפי פרידמן: אנו חושבים שהיא צריכה להיות בקני מידה סבירים מבחינת ההשקעות וההפחתה שלהן על פני השנים, וגם לשלב את זה עם הגזים הירוקים, כדי שלא נצטרך פעם אחת להשקיע לטובת הגזים הירוקים ופעם אחת לטובת מקדם היעילות, או הפוך.

דוד טל: האם אנו מדברים רק על מזגנים ביתיים?

רפי פרידמן: כן.

שלום שמחון: זאת אומרת שאנו מדברים עכשיו על שני שינויים מרכזיים שאתם צריכים לעשות, האחד הוא מעבר לגזים ירוקים שהם תואמים את התקנות של המשרד לאיכות הסביבה, והשני הוא של יחידת התפוקה.

שלום שמחון: ניתן לכם הזמן לבצע את השינויים הללו משנת 2000 עד שנת 2004.

רפי פרידמן: הנושא של הגזים הירוקים נכנס רק לאחרונה.

רפי פרידמן: מצד משרדי הממשלה לא היה ניסיון לשלב את זה בתוכנית.

רפי פרידמן: אנו יזמנו את הרעיון לקדם את הנושא הזה, כדי שלא נצטרך להשקיע פעמיים.

רפי פרידמן: אם היינו צריכים להשקיע פעם אחת לטובת הגזים הירוקים ופעם אחת לטובת גידול ה-C.O.P זה היה יוצר מצב בלתי אפשרי.

רונן רגב: השוק באירופה מחמיר, והם רוצים לשווק לאירופה.

רונן רגב: זו הבעיה.

רפי פרידמן: שתי החברות הגדולות בישראל כבר היום מיצרות גזים ירוקים, אבל על פי הדרישות האירופאיות והתקינה האירופאית בעיקר, וגם לפי התקינה של מדינות אחרות.

רפי פרידמן: התקינה באירופה היא לגמרי שונה.

רפי פרידמן: היא וולונטרית ומאפשרת לצרכן על פי תו אנרגיה לבחור באיזו רמת אנרגיה ובאיזה מכיר הוא רוצה לקנות.

רפי פרידמן: הוא יודע בוודאות כי הוא קונה מזגן שמדורג A או מדורג F, והמחיר הוא בהתאם.

דוד טל: כמה אנשים, אזרחים פשוטים שאתה מכיר, מבינים מה זה A ומה זה F?

רפי פרידמן: אני לא מדבר על הארץ.

רפי פרידמן: אני מדבר על אירופה.

רפי פרידמן: כבר היום אנחנו וקריאייר משווקים מזגנים כאלה.

רפי פרידמן: התקנוות שמוצאות פה הן שונות לחלוטין.

רפי פרידמן: הן תחייבנה אותנו למערך שונה ומאוד לא יעיל מבחינתנו.

רפי פרידמן: האם כל החלקים של המזגן מיוצרים בארץ, או שאנו מייבאים חלקים מהם, כמו מאיצים, מדחפי חום או מנועים?

רפי פרידמן: את המדחסים אנו מייבאים מארה"ב, סין ויפן.

רפי פרידמן: את מחליפי החום אנו מייצרים בישראל וגם את המאיצים.

רפי פרידמן: גם כל פעולת ההרכבה נעשית בארץ.

שלום שמחון: מר פרידמן, מה בעצם אתם דורשים מאיתנו?

שלום שמחון: למתי לדחות את היישום?

רפי פרידמן: אנחנו הגשנו הצעה שאומרת כי אנחנו היינו מוכנים לשלב את הגזים עם ההשקעה, ולעשות זאת בשתי מדרגות, מדרגה אחת בה כל המזגנים כמעט יהיו ביעילות של 2.8 עד הראשון לינואר 2005, והמדרגה השנייה היא C.O.P 3 עד שנת 2008.

רפי פרידמן: זה יאפשר לנו גם לשלב את הגזים הירוקים וגם להשקיע את מה שדרוש.

רפי פרידמן: מדובר במהפכה.

רפי פרידמן: יש להשקיע ולשנות את כל המזגנים.

דוד טל: מדוע צריך לשנות את כולם?

דוד טל: ניתן לשנות את מה שאתה מייצר מהיום והלאה.

רפי פרידמן: אני מתכוון לכל הדגמים.

רפי פרידמן: אם חלק החיצוני של מזגן מסוים נמצא במעבה בגודל מסוים, הוא יצטרך להיות יותר גדול כיוון שצריך מחלף חום יותר גבוה בכדי לקבל תוצאה יותר גדולה.

לאה ורון: לפי ההצעה שלכם, אתם לא תגיעו למקדם יעילות 3.

רפי פרידמן: בשנת 2008 אנו נגיע למקדם יעילות 3.

רפי פרידמן: היום ישנם כמה מזגנים בעלי מקדם יעילות 3 ואפילו מעבר ל-3.

שלום שמחון: למה הסכימו במשרד התשתיות?

שלום שמחון: מהו הפער ביניכם?

יהודה היימן: בשיחות לא רשמיות שיש לי עם משרד התשתיות כמעט ואין פער.

יהודה היימן: על השולחן הזה ישנו פער.

דוד טל: אם בשולחן הזה יש פער ושם אין פער, אז כדאי שתסיימו את הדיון זה שם.

יהודה היימן: אנו מבקשים לנסות ולכנס את הוועדה הזו עוד שבועיים שלושה, לפני הפגרה, כדי שאנו נשב ונדון בנושא עם משרד התשתיות, משרד המסחר והתעשייה והמשרד לאיכות הסביבה.

יהודה היימן: כך כאשר כל הנתונים יונחו על השולחן, נצליח להגיע לפתרון.

שלום שמחון: מה יקרה עם משרד התשתיות לא יענה לבקשה שלכם?

רפי פרידמן: אף אחד לא מתכוון להפר את החוק.

רפי פרידמן: לא יהיו לנו מזגנים למכור ואנו נייבא מזגנים.

רפי פרידמן: לתדיראן יש מספיק מקורות ייבוא, לקריאייר יש 157 מפעלים, ולנו יש 7 מפעלים בעולם, גם בסין, באיטליה ובצרפת.

רפי פרידמן: אנו יכולים לייבא לישראל, אך אנו לא מעוניינים בכך.

שלום שמחון: איזו השפעה יכולה להיות לזה על שוק העובדים בתחום המזגנים?

רפי פרידמן: 3,000 איש ישארו ללא עבודה.

רפי פרידמן: אנשי השיווק, השירות והמכירה לא יפגעו.

שלום שמחון: אם התקנה הזו תכנס לתוקף, 3,000 אנשים ילכו הביתה?

רפי פרידמן: לדעתי, זו סכנה מאוד מוחשית.

דוד טל: אני מציע לבדוק את הנתונים הללו.

רונן רגב: אנו גם כן היינו שותפים לחלק מן הדיונים שהתקיימו עם משרד התשתיות.

רונן רגב: הועלו כאן כל מיני דברים מוזרים.

רונן רגב: הטענה כי ישנה הסכמה בלתי רשמית, היא הסכמה שלא היה לה זכר בדיון הוועדה שהתקיים לפני חודשיים.

רונן רגב: כל הטיעונים שעולים כאן היום הועלו גם שם.

לאה ורון: לאיזו ועדה אתה מתכוון?

רונן רגב: אני מתכוון לוועדה המשותפת למשרד התשתיות, משרד התעשייה והמסחר והמשרד לאיכות הסביבה, נציג היצרנים ונציג המועצה לצרכנות.

רונן רגב: הנושא והטענות של התעשיינים הועלו בוועדה הזו.

רונן רגב: היו לטיעונים הללו התנגדויות מאוד ברורות מבחינת משרד השתיות, בגלל ההשלכות הגדולות שיש לנושא הזה על משק החשמל, ולנו היו התנגדויות בגלל ההשלכות על הצרכנים.

רונן רגב: צריך לזכור שמדובר במוצר עתיר אנרגיה, כאשר הנושא של היעילות האנרגטית שלו הוא אחד המדדים המרכזיים לקביעת הכדאיות.

שלום שמחון: האם הוא כדאי מאיזו בחינה?

רונן רגב: האם הוא כדאי מבחינה כלכלית.

רונן רגב: השאלה היא כמה חשמל יעלה לי לקרר או לחממם את הבית כמו שאני רוצה.

שלום שמחון: זאת אומרת שהרף של 3 צורך הרבה פחות חשמל, והוא טובת האזרח.

רונן רגב: נכון.

זאב גרוס: ההשקעה הראשונית היא גבוהה יותר, כיוון שהמזגן יעלה יותר.

רונן רגב: לאורך זמן זה מיטיב עם הצרכן.

רונן רגב: בוועדה הועלו כל מיני טענות של היצרנים, וסוכם שיש להציג את הנתונים כדי שיהיה ניתן לקיים דיון מלומד ומבוסס.

רונן רגב: מאז הוועדה עדיין לא כונסה פעם נוספת.

רונן רגב: צריך לגבות את הטענות בנתונים.

רונן רגב: בוועדה הזו הועלה גם נושא משמעותי מאוד המתייחס לחוסר הידיעה בארץ.

רונן רגב: היצרנים טוענים כי באירופה אין תקנות הקובעות מינימום יעילות אנרגטית.

רונן רגב: זה נכון, אך באירופה המודעות של הציבור היא גדולה יותר.

שלום שמחון: האם באירופה המוכרים מדווחים לצרכנים כי מזגן מסויים עדיף כי הוא צורך פחות חשמל?

רונן רגב: בהחלט.

רונן רגב: באירופה ישנה תקנה המסווגת את היעילות האנרגטית מ-A עד .G

שלום שמחון: מה קורה בארץ?

רונן רגב: אנו עשינו בדיקה לפני כשנתיים, ומצאנו ליקויים מאוד חמורים בסימון של המזגנים, שזו אחת מן הסיבות לכך שיש מודעות כל כך דלה בקרב הציבור לנושא הזה.

לאה ורון: אבל בארץ ישנה חובת סימון מוצרים חשמליים.

רונן רגב: בעבר היתה חובה לסמן את המוצר, אך היה מותר לסמן רק את האריזה ולא את המוצר עצמו.

רונן רגב: התקנה של משרד התשתיות קבעה חובה לסמן את המזגנים עצמם ובכך היתה איזושהי התקדמות.

רונן רגב: בישיבה המשותפת אנו העלנו גם את החשיבות של הוספת הפרטים על מקדם היעילות האנרגטית לפרסומים.

רונן רגב: ברוב הפרסומים של מזגנים בארץ, אין מידע על הנושא הזה.

רונן רגב: אין פלא שצרכנים לא יודעים לבקר את הנושא הזה ולבחור מזגנים עם יעילות גבוהה יותר.

רונן רגב: אם היתה תחרות משוכללת בתחום של יעילות אנרגטית, בנושא של המקדם יעילות, ניתן היה לדבר על הסרת הרגולציה והממונים על היעילות, אך אנו רחוקים מאוד מן המציאות הזו.

רונן רגב: לכן, לפני שמדברים על הקלות בנושא הזה, צריך לבדוק איך בונים את דרכי היידוע לצרכנים.

רונן רגב: בראש ובראשונה צריך להטיל חובה להוסיף את מקדם היעילות האנרגטית לפרסומים.

רונן רגב: בנוסף, צריך לאפשר ליצרנים בשיתוף עם משרדי הממשלה הרלוונים והמועצה לצרכנות לקיים משא ומתן שמתבסס על נתונים.

שלום שמחון: אנו מאוד מעוניינים להגן על הצרכן, אך אנו לא מעוניינים ש-3,000 איש ילכו הביתה.

שלום שמחון: בנוסף, אנו רוצים לקבל נתון, כמו שאמר חה"כ טל, אשר מאשר או סותר את הטענה הזו.

לאה ורון: אני מוכרחה לומר שהתאחדות התעשיינים וחזקיה ישראל פנו עוד בשלהי הכנסת החמש עשרה לחה"כ פורז לקיים דיונים בנושא הזה.

לאה ורון: אנו ענינו להם ואמרנו שכיוון שהכנסת מתפזרת, היו"ר הבא של הוועדה יעסוק בנושא.

לאה ורון: זה לא נושא שהם הזניחו.

רונן רגב: אני לא מדבר על זה שהם הזניחו את הנושא.

רונן רגב: אני אומר שהיה להם זמן להערך.

רונן רגב: יש ליצרנים שיקולים עסקיים שיכולים להיות מאוד לגיטמיים וחשובים.

רונן רגב: חשוב להם לפנות לשוק האירופאי שהוא מחמיר מאוד בנושא של הגזים הירוקים.

רונן רגב: הם מבקשים שאנו נקל עליהם בחובות המוטלים עליהם בשוק הישראלי לגבי יעילות אנרגטית, כדי לסייע להם בפנייה שלהם לשוק האירופאי.

שלום שמחון: להתמקד בשור האירופאי, זה לא פחות חשוב.

חזקיה ישראל: אנחנו הגענו לדיון שנערך בשנת 2000, ואמרנו לחה"כ פורז כי לא נוכל לעמוד בקריטריונים שנקבעו.

חזקיה ישראל: חה"כ פורז אמר לנו כי התקנות תותקנה, אך תהיה לנו אפשרות להעלות את הטענות שלנו.

חזקיה ישראל: היצרנים לא נרדמו.

חזקיה ישראל: אנו פנינו לכל המשרדים הנוגעים בדבר, מתוך מגמה לנסות ולהביא לשינוי.

חזקיה ישראל: אין לנו עניין למשוך את הנושא.

חזקיה ישראל: אני חושב שלא צריך להתקין תקנות, שהציבור לא יכול לעמוד בהן.

חזקיה ישראל: התעשייה לא יכולה לעמוד בתקנות האלה.

שלום שמחון: איפה הייתם קודם?

חזקיה ישראל: כל הזמן ניסינו להתקשר עם המשרד לאיכות הסביבה ועם משרד התשתיות.

חזקיה ישראל: לא הצלחנו להגיע אתם לתקשורת, ועל כן הגענו לוועדה.

חזקיה ישראל: אנו לא רוצים לדחות את הקץ כיוון שזה רחוק.

חזקיה ישראל: האמירה הזו איננה במקומה.

חזקיה ישראל: אנחנו מעונינים לפתור את הבעיה.

חזקיה ישראל: קווי יצור לא ניתן לשנות בחצי חודש או בחודשיים.

חזקיה ישראל: מדובר בהשקעות גדולות מאוד.

חזקיה ישראל: יש לנו כוונה לבצע אותן, אך זה לוקח זמן.

חזקיה ישראל: ברור לנו שנצטרך להערך לזה בטווח הארוך.

דוד טל: כמה זמן נתנו לכם בדיון הקודם כדי לשנות את קווי הייצור?

חזקיה ישראל: אנו לא מסוגלים לשנות.

דוד טל: אם אתם לא מסוגלים לשנות זאת ברמה העקרונית, אז גם 20 שנה לא יועילו.

יהודה היימן: נתנו לנו רק שנתיים לשנות זאת.

יהודה היימן: בדרך כלל בעולם נותנים שבע או עשר שנים כדי לבצע שינוי כזה.

דוד טל: נציג התעשיינים אומר כי זו גזרה שהתעשיינים לא יכולים לעמוד בה.

חזקיה ישראל: בפרק הזמן שנקבע.

דוד טל: לאיזה פרק זמן אתם זקוקים בכדי לבצע זאת?

שלום שמחון: הם הציעו שתי מדרגות, האחת בשנת 2005 ואחת בשנת 2008.

חזקיה ישראל: הצענו שהעסק הזה יהיה הדרגתי.

שלום שמחון: הייתם יכולים להציע זאת גם בישיבה הקודמת.

שלום שמחון: מדוע זה לא הוצע אז?

חזקיה ישראל: הדרך הטובה ביותר היא לאפשר למשרדים לנהל משא ומתן מתוך מגמה להגיע למשהו מוסכם.

מוטי גורן: נכון להיום ישנם 80 דגמים של מזגנים תוצרת הארץ, ו-40 גדמים מייבוא.

מוטי גורן: צריך לקחת בחשבון גם את תהליך הבדיקה של המזגנים.

מוטי גורן: בדיקה של מזגן בכדי לקבוע את מקדם היעילות אורכת יומיים.

מוטי גורן: למכון התקנים ההליך הזה של השינוי יכול לארוך לפחות שנה.

מוטי גורן: אף אחד עדיין לא פנה אלינו בבקשה לבדוק את היעילות האנרגטית.

לאה ורון: האם נדרש שנה בכדי לבדוק את היעילות האנרגטית של מזגן?

מוטי גורן: הכוונה היא לבדיקה של 120 דגמים.

אבשלום וילן: 120 דגמים ייבדקו ב-240 ימי עבודה, אך מה יקרה אם תבדקו 2 מזגנים ביום?

זאב גרוס: מתוך 120 דגמים, כמה מהם עומדים בציון 2.6?

מוטי גורן: ספורים בלבד.

שלום שמחון: אני רוצה לסכם את הישיבה.

שלום שמחון: הוועדה תקיים דיון בנושא הזה בעוד חודש, לאחר שתקבל את הנתונים הבאים הנוגעים לשאלה מה עשו חברות המזגנים משנת 2000 ועד היום בכדי להערך לעניין הזה.

שלום שמחון: אנו מעוניינים לראות את הרצינות שלכם בנוגע ליישום התקנות.

שלום שמחון: בנוסף, אנו רוצים לדעת מהי ההשפעה האמיתית על שוק העובדים בחברות המזגנים במידה ןהתקנות הללו תכנסנה לתוקף.

שלום שמחון: עד כמה נכונה הטענה ש-3,000 איש ילכו הביתה?

שלום שמחון: התאחדות התעשיינים תפעל כדי למסור לנו נתונים בעניין.

דוד טל: אני חושב שמרכז מידע ומחקר של הכנסת יכול לעשות עבורנו את העבודה הזו.

דוד טל: כך היא תהייה הרבה יותר אובייקטיבית והרבה יותר נכונה.

שלום שמחון: אני מודה לחה"כ טל על ההשלמה.

שלום שמחון: בנוסף, אנו מבקשים ממשרד התשתיות שיסכם בתוך חודש עם חברות המזגנים אם יש מקום להקלות.

שלום שמחון: אם אתם מתכוונים לעשות הסכם נוסף, כדאי שתגיעו לדיון הבא עם התקנות הדרושות כדי שנתקן אותן.

שלום שמחון: כרגע אנו לא קובעים את עמדתנו, אך אנו ודאי נקבע אותן בדיון הבא.

שלום שמחון: הוועדה מנסה להיות מנוף שיעזור לכם לסיים את הדיונים ביניכם כדי שתגיעו להסכמה סבירה ביניכם.

דוד טל: אני רוצה להוסיף ולומר, כי אני מבקש ממכון התקנים שיכין תוכנית עבודה לפרק זמן של חצי שנה.

דוד טל: שנה זה הרבה מאוד זמן.

דוד טל: ניתן לעשות זאת גם בשנה, אך אז הכוחות בבית הזה להפרטת מכון התקנים ילכו ויגדלו.

דוד טל: אני בעד מכון התקנים.

יהודה היימן: אני רוצה לצרף לצוות הדיונים גם את משרד לאיכות הסביבה שגם הוא צד בעניין, וגם את משרד התעשייה והמסחר.

שלום שמחון: תודה רבה, הישיבה נעולה.