ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 20, 2003-06-17 09:00

חברי הוועדה: אילן שלגי - יו"ר ועדת החינוך והתרבות גלעד ארדן אורי אריאל ענבל גבריאלי גילה גמליאל אבשלום וילן יצחק וקנין יחיאל חזן איתן כבל אליעזר כהן אילן ליבוביץ יעקב ליצמן מרינה סולודקין גילה פינקלשטיין אברהם רביץ יולי תמיר

מוזמנים: אורי אולניק - מנכ"ל רבקה פאלוך - יועצת לענייני חרדים במשרד ראש הממשלה עידית צ'רנוביץ - יועצת בכירה לשר עמי גילה - עוזר בכיר למנכ"ל אריק רשף - לשכה משפטית נועה גבע - לשכה משפטית ניר יוגב - כלכלן, אגף כלכלה ציון כהן - ממונה רישוי כללי, אגף הנדסה ורישוי יקבה קאסה - מתמחה בלשכה המשפטית משרד החינוך: טובה בן-ארי - הממונה על זכויות תלמידים שוש צימרמן - מ' היחידה למניעת התעללות בילדים ונוער המועצה לשלום הילד: יצחק קדמן - מנכ"ל יפעת בויאר - יועמ"ש רונן רגב - המועצה לצרכנות שרון פליישר - ראש אגף רגולציה, חברת פלאפון חברת פרטנר: עדי בירן - סמנכ"ל רגולציה קרן שיינמן - מנהלת מח' רגולציה ורשיונות חדשים דוד ברדה - מנהל אגף סחר סלולרי חברת מירס: אריה שניצר אבי רימון - יועמ"ש חברת סלקום: ד"ר עמית שכטר - סמנכ"ל אגף רגולציה בהירה ברדוגו - לוביסטית אורית טייכר - לוביסטית דבי גרוס - מנהלת מרכז סיוע לנשים דתיות ד"ר פנחס דנון - פסיכיאטר דוד קרן - מנכ"ל ער"ן יוסי עבאדי - עו"ד ראומה אפק-ששון - הממונה על הגנת הצרכן, משרד התמ"ת יועצת משפטית: אתי בנדלר

מנהלת הוועדה: יהודית גידלי קצרנית: חנה כהן הצעות לחסימה של שיחות אירוטיות בפני קטינים בטלפון הסלולרי

שלום שמחון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה המשותפת של ועדת הכלכלה וועדת החינוך של הכנסת שעוסקת בהצעות של חברי כנסת לחסימה של שיחות ארוטיות בפני קטינים בטלפון הסלולרי.

שלום שמחון: ייתכן שההצעות יהיו גם לחסימה בטלפונים אחרים, אבל נראה איך יתפתח הדיון.

שלום שמחון: לדיון הזה יש חשיבות גדולה, בעיקר מההיבט החינוכי-חברתי של הרצון שלנו לשמור על בני הנוער שאינם בגירים, ראינו חשיבות גדולה לקיים ישיבה משותפת בנושא, גם בגלל העובדה שהתחום הסלולרי נמצא באחריות ועדת הכלכלה ותחום החינוך והנוער והדברים הקשורים בכך נמצאים בוועדת החינוך.

שלום שמחון: שני ראשי הוועדות, כולל חברי הכנסת, חשבו שהנושא מספיק חשוב כדי לקיים עליו דיון משותף.

שלום שמחון: על סדר היום שלנו עומד הרצון הלגיטימי שלנו לשמור על בני הנוער, תוך היכולת שלנו לשלוט עד כמה שניתן על השלבים שבהם מתעצבת ומתגבשת האישיות שלהם נוכח גורמים שבהחלט יכולים להשפיע עליהם.

שלום שמחון: אני מבקש לומר כמה דברים כדי שנעשה את ההפרדה הראויה בין שלושת המרכיבים, שלפי דעתי נמצאים במוקד העניין.

שלום שמחון: הנושא הראשון נוגע לבני הנוער ולרצון שלנו לאפשר להם את ההכוונה הראויה, כדי שבעיצוב האישיות שלהם הם לא יזונו מנושאים שלא היה לנו עניין שהם אלה שיעצבו את מהלך החיים שלהם.

שלום שמחון: העניין השני נוגע לרצון שלנו לשמור על חופש הביטוי ולא לחסום את מי שהיה מעונין לקבל שירות כזה או אחר כאשר הוא עומד כבר על דעתו ומסוגל לקבל את השירות הזה.

שלום שמחון: הדבר השלישי נוגע להפרדה בין מי שמספק את התוכן לבין מי שנותן את התשתית.

שלום שמחון: כדי שנעשה את ההפרדה הראויה בוודאי ידברו כאן נציגי החברות הסלולריות על העובדה שהן בעצם לא מספקות את השירות הזה, אלא הן בסך הכל הצינור שדרכו עובר השירות ושהשירות יכול לעבור בדרכים נוספות.

שלום שמחון: אני אומר את הדברים האלה לא מתוך כוונה לנסות ולהגן על כיוון כזה או אחר, אלא כדי שנמקד את הדיון שלנו במקומות הנכונים, גם סביב דוגמאות נוספות בעולם.

שלום שמחון: מתוך שיחות מוקדמות, גם עם מנכ"ל משרד התקשורת וגם עם החברות הסלולריות, אני יודע שיש רצון גדול לשתף פעולה.

שלום שמחון: חלק מההצעות שלהם יוצגו בהמשך, כיוון שהם רואים עין בעין את הרצון שלנו לתת הגנה לבני הנוער, דבר שהוא חשוב, וכמובן שהכל במידת האפשר.

שלום שמחון: יחד עם זאת, אנחנו צריכים לזכור שלמרות העובדה שאנחנו מחוקקים ולמרות העובדה שכרגע אנחנו יוזמים דיון כדי להגיע בסופו של דבר להחלטות מסוימות או להמלצות מסוימות, הדיון הוא דיון יזום , הוא לא חלק מחוק או מתקנות, אלא רצון שלנו להעמיד על סדר היום נושא מסוים, כדי שבסופו של דבר הוא יקודם בבית המחוקקים.

שלום שמחון: גם על פי החומר שהוכן לנו על ידי מרכז המחקר בכנסת אנחנו מודעים לעובדה שהדרך לפתור את הבעייתיות בעניין יכולה להיות בכמה מישורים: 1.

שלום שמחון: במישור של חקיקה.

שלום שמחון: 2.

שלום שמחון: במישור של הידברות.

שלום שמחון: 3.

שלום שמחון: במישור של מערכת החינוך, כולל אחריותם של ההורים.

שלום שמחון: כבר היום אנחנו יודעים שחוסר היכולת של ההורים להתמודד עם סדרת הפיתויים שעומדת בפני בני הנוער היא די גדולה והיא גדולה מאשר בעבר, בגלל הקדמה שבה אנחנו חיים.

שלום שמחון: בהקשר הזה אסור לנו להתעלם מהעובדה שגם להורים יש חלק בתהליך החינוכי של בני הנוער וכן בוודאי גם למערכת החינוך.

שלום שמחון: למרות שיושב ראש ועדת החינוך של הכנסת ואני נדברנו לפני כן, אנחנו מגיעים לדיון הזה פתוחים לחלוטין.

שלום שמחון: לכן אני מעוניין שנקיים את הישיבה הזאת באופן הכי הגון שרק אפשר ותוך הידברות בין כל הנוגעים בדבר.

שלום שמחון: אני מבטיח לתת לכולם להתבטא, גם אם לא נספיק לעשות את הכל בישיבה היום.

שלום שמחון: יושב ראש ועדת החינוך של הכנסת, בבקשה.

אילן שלגי: אני בהחלט רוצה להגן על חופש הביטוי במדינת ישראל ולאפשר לכל אדם בגיר לומר מה שהוא רוצה - כל עוד שזה לא מנוגד לחוק - וכולל לעשות שטויות על חשבונו, כולל אם הוא רוצה להתקשר לשירותים שמספקים לו שירותים שהם לטעמי מפוקפקים, אבל זו זכותו של כל בגיר לעשות זאת.

אברהם רביץ: מאיזה גיל מתחילים להיות בגירים?

אילן שלגי: על פי החוק בגיל 18.

אילן שלגי: יחד עם זאת, בשום אופן אינני מסכים שקטינים יוכלו להיות נגישים לשירותים שפוגעים בהם.

אילן שלגי: כרגע מדובר על שירותים ארוטיים.

אילן שלגי: אני חושב שמי שמפעיל את השירותים האלה ומנסה ללחוץ עלינו - והיו ניסיונות ללחצים - שלא נחסום את השיחות, גם לא בפני קטינים, זאת ציניות שאולי באה במסווה של חופש הביטוי, אבל מאחוריה יש בסך הכל בצע כסף.

אילן שלגי: אני חושב שזו אחריותנו למנוע את האפשרות שיפגעו לילדים שלנו בדבר שהוא מאוד חשוב - זה הזוגיות, זה חיי האהבה, זה גם חדוות המין, מה שנקרא: the joy of sex .

אילן שלגי: כל אלה דברים מאוד יפים - קודם כל הזוגיות, אחר כך האהבה וחדוות המין.

אילן שלגי: אלה דברים שבאים ביחד ואם אנחנו נקלקל את זה או נאפשר שהדבר היפה הזה ייפגע אצל הילדים שלנו כתוצאה מגישה לשירותים שמעוותים את כל הנושא החשוב והיפה הזה, שהוא מרכיב מאוד חשוב בחייו של האדם, אנחנו נישא באחריות.

אילן שלגי: צריך למצוא את הדרך שבה מצד אחד השירות יהיה פתוח לכל מי שבוחר בכך, אם הוא בגיר, וחסום למי שאיננו בגיר.

שלום שמחון: כדי שניכנס אט-אט לדיון הזה, אני מבקש ממנכ"ל משרד התקשורת לומר לנו אם יש בחקיקה היום - או בדרך אחרת - הנחיות או נהלים בעניין זה.

שלום שמחון: האם יש כאן עניין של רשיונות?

שלום שמחון: האם ישנה הידברות עם החברות הסלולריות בנושא הזה?

אורי אולניק: אני מודה על קיום הדיון הזה שחשוב לנו מאוד.

אורי אולניק: אנחנו מוצאים את עצמנו בלב של הסדרה של עניין שהוא טיפה חורג מההחלטות הרגולטוריות הרגילות שאנחנו מקבלים במהלך השוטף של העבודה, כי זה נוגע לא רק להיבטים בתחום התקשורת באופן ישיר, כמו תעריפים ושאלות הנדסיות כאלה ואחרות, אלא גם לשאלות מוסריות, חברתיות, חינוכיות.

אורי אולניק: לכן העמדה, כפי שהיא באה לידי ביטוי בדיון פה, יש לה בהחלט משמעות עבורנו מבחינת איזה סוג הסדר יש לקבוע ולראות הלאה בתוך הוראות הדין השונות שיחולו על המפעילים.

אורי אולניק: אני רוצה לתת סקירה היסטורית קצרה של הסוגיה הזאת.

אורי אולניק: לפני שהיו שירותים סלולריים במדינת ישראל הנושא של השיחות הארוטיות היה נושא בעל מודעות ציבורית גבוהה בכל מה שנוגע לשימוש ברשת "בזק".

שלום שמחון: זה לא סותר את זה.

שלום שמחון: באופן עקרוני גם היום אפשר להשתמש בטלפון הביתי כדי להגיע לשיחות ארוטיות.

אורי אולניק: נכון, רק שההסדרה בטלפון הביתי היא קצת שונה.

אורי אולניק: בשנת 1993 הקימה השרה שולמית אלוני ועדה ציבורית בראשות פרופ' פרוקצ'יה.

אורי אולניק: הוועדה דנה בהרחבה בסוגיה הזאת של כיצד צריך לנהוג מצד אחד באינטרס החשוב והלגיטימי של חופש הביטוי וחופש העיסוק, ומצד שני בנושא של הזכות או הדרך לחסום שיחות ארוטיות בפני מי שלא רוצה.

אורי אולניק: לאחר שהוועדה הזאת הגישה את מסקנותיה התפתח במשרד מערך רישוי שהפריד בין שני סוגי שירותים: סוג אחד הוא השיחות הארוטיות והסוג השני הוא השיחות הבידוריות.

אילן שלגי: את הדברים שאתה אומר קיבלנו בדפים שהוכנו על ידי מרכז המחקר של הכנסת.

אורי אולניק: הימים של ועדת פרוקצ'יה וההסדרה היו ימים של טרום פריסת הטלפונים הסלולריים בצורה מסיבית במדינת ישראל.

אורי אולניק: אז היה רק מפעיל סלולרי אחד - פלאפון רק התחיל את דרכו והיו רק אלפים בודדים של מנויים.

אורי אולניק: היום אנחנו בסיטואציה אחרת לגמרי - יש לנו היום כשישה מיליון מנויים סלולריים.

אורי אולניק: הנושא שדנים בו היום אינו מוסדר לגבי החברות הסלולריות.

שלום שמחון: בטלפון הביתי הוא מוסדר?

אורי אולניק: כרגע, בטלפון הביתי מי שרוצה לעסוק בנושא של מתן שירותים של שיחות ארוטיות, צריך לבוא למשרד התקשורת ולבקש רשיון.

אורי אולניק: אבל צריך להדגיש שגם מהטלפון הביתי ניתן להתקשר לכל הספקים שנותנים את זה דרך מספרי שיחות סלולריות.

יצחק וקנין: אני לא אוהב שאתה קורא לזה מסודר.

יצחק וקנין: אמרת שבטלפון הביתי זה מסודר.

אורי אולניק: לא אמרתי שזה מסודר.

אורי אולניק: הנושא מוסדר מבחינה משפטית.

אורי אולניק: מאחר שכל טלפון במדינת ישראל, וזה עיקרון מאוד חשוב שמערכות התקשורת ידברו אחד אל השני ואני אוכל מכל קו בזק לעשות שיחה לכל קו סלולרי, ברגע שיש שיחות ארוטיות שניתנות על ידי מספרים סלולריים רגילים - וזה המצב כרגע - אז גם מהקו הביתי אם אני מחייג 054 או 050 או 057 לאיזשהו מספר שנותן שירות של שיחות ארוטיות, למעשה גם מהטלפון של בזק ניתן להגיע לאותם ספקים.

אורי אולניק: לפני כחצי שנה ראינו בעיה ציבורית במצב הנוהג, בעיקר במה שנגעו בו שני ראשי הוועדות, בקשר לעובדה שהאזרח לא יכול אפילו לבקש ולחסום את הטלפון שלו, בין אם מדובר בטלפון הביתי ובין אם מדובר בטלפון הסלולרי לכל אותם ספקים של שיחות ארוטיות.

אורי אולניק: דרך אגב, התעריפים של רוב השירותים האלה ניתנים בזמן אוויר רגיל סלולרי.

אורי אולניק: לא מדובר בתעריפי פרימיום מיוחדים מעבר למה שמשלם האזרח על השיחה הרגילה, אלא בתעריף רגיל סלולרי.

אורי אולניק: נניח שמישהו מרים את הטלפון - בין אם זה הטלפון של בזק ובין אם זה הטלפון הסלולרי שלו - ורוצה להתקשר למספר סלולרי שנותן שירות של שיחות ארוטיות, בין אם מדובר במכונה שעונה ובין אם מדובר בקול אנושי, התעריף שהוא משלם הוא תעריף רגיל כמו שהוא התקשר לחבר שהוא בעל מספר סלולרי.

יעקב ליצמן: המחיר שמשלמים כאשר מתקשרים מבזק הוא לא מחיר רגיל, אלא מחיר של שיחה לסלולרי.

יעקב ליצמן: זה יותר מפרימיום של בזק.

עדי בירן: זה לא פרימיום, זה תעריף מוסדר על ידי החברות הסלולריות.

עדי בירן: חבר הכנסת ליצמן שגה - -

יעקב ליצמן: לא שגיתי.

יעקב ליצמן: מנכ"ל משרד התקשורת הודה שהמחיר הוא יותר משיחה רגילה ולכן מה זה אם לא יותר מפרימיום?

אורי אולניק: אני לא חושב שזה לב העניין.

אורי אולניק: מדובר בתעריפים רגילים ולא בתעריפים מיוחדים.

אורי אולניק: אני מציב בפני הוועדה את הדילמה שבה אנחנו מצויים.

אורי אולניק: אם הכנסת לא תסדיר את זה בחקיקה, אנחנו צריכים לבחור בין שתי אפשרויות.

אורי אולניק: אם תהיה חקיקה, אנחנו נעשה כמובן מה שיאמר המחוקק.

אורי אולניק: ככל שהדבר לא מוסדר בחקיקה, יש בפנינו דילמה בין שתי אפשרויות מרכזיות: 1.

אורי אולניק: לגרום לכך שכל הטלפונים הסלולריים והנייחים במדינת ישראל יהיו חסומים כברירת מחדל לכל אותם ספקי שיחות ארוטיות.

אורי אולניק: 2.

אורי אולניק: הטלפונים הללו לא יהיו חסומים, אבל תינתן האפשרות המיידית לכל אחד, בין אם מדובר בעצמו ובין אם מדובר בהוראה לילדיו, להסדיר את זה על ידי התקשרות למוקד מסוים והחסימה לא תהיה כוללנית לכל החברה, אלא פר החלטה בכל משפחה ובכל ציבור.

אורי אולניק: כמובן שיש הרבה מאוד שיקולים בין שתי האפשרויות האלה - - -

ד"ר יצחק קדמן: אבל אתם הכרעתם, היתה לכם כבר טיוטה.

אורי אולניק: לאור מה שקרה בשיחות הנייחות, אנחנו מתרשמים שהשירותים האלה תמיד מוצאים איזשהו סדק להיכנס אליו.

אורי אולניק: אתה מנסה להסדיר אותו במקום אחד, הוא נכנס מצד שני.

אורי אולניק: אתה מנסה לחסום אותו בצד השני, הוא עובר להיות מופעל דרך המפעילים הבין-לאומיים.

שלום שמחון: בסופו של דבר, גם אם תהיה חסימה טוטאלית יימצאו דרכים אלטרנטיביות.

אורי אולניק: אני לא רוצה להגיד את זה כמסקנה, כי תפקידנו לדאוג לזה שלא יהיו פרצות.

אורי אולניק: אני רק אומר שאנחנו נתקלים בקשיים לא פשוטים.

אורי אולניק: נניח שנחליט היום לחסום את זה באופן טוטאלי, אין לי ספק שהספקים ימצאו דרכים כאלה ואחרות כדי להגיע למספרים אחרים.

אבשלום וילן: זה כמו שידורי הרדיו הפיראטים.

אבשלום וילן: מה אתם מציעים?

אורי אולניק: אנחנו עדיין לא מציעים, כי אנחנו עדיין נמצאים בשימוע ציבורי וטרם הכרענו בעניין הזה.

אורי אולניק: גם אמרתי שהדעה של הכנסת מאוד משמעותית בעינינו.

אברהם רביץ: אני זוכר את הדיון הקודם ואני מוכרח לומר שהשרה שולמית אלוני גם היא זכורה לטוב.

אברהם רביץ: לא היתה לנו ברירה ונאלצנו לשבח אותה בעיתונות החרדית, כי אז היא קבעה שהכל יהיה חסום, אלא אם אני מבקש לפתוח - לא ילד ולא אדם אחר, אלא רק בעל הטלפון.

אברהם רביץ: אם האדם מבקש את פתיחת הקו גם לערוצים האלה, אז באמת חופש הביטוי גבר והיא הכריעה שאפשר.

אברהם רביץ: אבל מלכתחילה, כל אלה שלא ביקשו, הערוץ הזה חסום בפניהם.

אברהם רביץ: מה קרה עם ההוראה הזאת?

אברהם רביץ: הרי יש רציפות השלטון.

אורי אולניק: ההוראה של גברת אלוני נגעה בהסדרה אחרת, במצב שעוד לא היו לנו את הטלפונים הסלולריים ואכן ההוראה לא נגעה אליהם.

אורי אולניק: ההוראה שלה נגעה אך ורק לטלפון של בזק.

אורי אולניק: התקנות שיצאו מכוח המדיניות שהיתה לפני עשר שנים נגעו אך ורק למצב שבו המשרד צריך לאשר מי יהיה ספק שיחות כזה ואחר.

אורי אולניק: אני חייב להגיד לכם שלמרות שבמשרד התקשורת יש 150 איש ומנסים לטפל בכל מכלול הדברים שקשורים לעולם התקשורת, לנו אין את היכולת לתת רשיון לכל ספק מידע במדינת ישראל.

אברהם רביץ: אני לא מדבר על הספק, אלא על האזרח.

אורי אולניק: ברור, אבל מה שנובע מכוח ההסדרה שהיתה נכונה אז הוא, שהמשרד צריך לבוא ולבדוק כל מי שרוצה לתת את שירותי הערך המוסף במדינת ישראל ולתת לו רשיון.

אורי אולניק: זה דבר קשה.

גילה פינקלשטיין: כיושב ראש השדולה לשלום הילד יזמתי את הדיון הזה.

גילה פינקלשטיין: ככל שאני נכנסת לנושא הזה יותר, אני לא מצליחה לישון בלילה.

גילה פינקלשטיין: השיחות הארוטיות קשורות לאורנג', מוטורולה, מירס ובזק.

גילה פינקלשטיין: מצד שני אני רוצה לשבח ולהלל את סלקום, שלמרות שלפני שנתיים היא חתמה על אמנה שלא יהיו באמצעותה שיחות ארוטיות, היא בכל זאת חברה מרוויחה.

גילה פינקלשטיין: אתם אומרים שהיא החברה היחידה שהיא רווחית, ייתכן שזה בגלל זה.

שלום שמחון: חשוב לציין שגם אם סלקום לא מאפשרת שיחות ארוטיות דרכה, אפשר לחייג מהטלפונים שלה לנותני שירות אחרים.

גילה פינקלשטיין: אבל סלקום היא החברה היחידה שחתמה על אמנה שלא יהיו דרכה שיחות ארוטיות.

גילה פינקלשטיין: גם ארבעים מחברי הכנסת, שרובם אינם דתיים, חתמו על אמנה נגד זה.

אילן שלגי: למה זה קשור לדת?

גילה פינקלשטיין: זה קשור למוסר ומצפון.

אילן שלגי: כדי להיות מוסרי ולדאוג לקטינים, אני לא צריך להיות דתי.

גילה פינקלשטיין: בהקשר הזה צריך לדבר על שלוש נקודות: קודם כל, הנפש של הילד.

גילה פינקלשטיין: כולנו מתעלמים מהנפש של הילד, כי אם לומר את האמת, כולם חושבים כאן על רווחים ועל כספים.

גילה פינקלשטיין: כמו שאנחנו שומרים על ביטחון המדינה, ככה אנחנו צריכים לשמור על ביטחון נפשו של הילד, על ההתפתחות התקינה שלו.

גילה פינקלשטיין: אנחנו רוצים חברה נורמלית ותקינה במדינת ישראל.

גילה פינקלשטיין: דבר שני, ההיבט הכלכלי.

גילה פינקלשטיין: הורים לא יודעים שהילדים מתקשרים ובסוף הם מקבלים חשבונות עתק.

גילה פינקלשטיין: פונים אליי הרבה הורים, כאלה שיודעים שהייתי למעלה משלושים שנה אשת חינוך והם חושבים שזה תפקידי בכנסת.

גילה פינקלשטיין: לכן גם יזמתי את הישיבה פה היום.

גילה פינקלשטיין: ההורים הופכים להיות כספומט, כי זה עולה הון כסף.

גילה פינקלשטיין: מעבר לזה שהם הופכים לכספומט בלי ידיעתם, הם מגלים את זה רק מאוחר יותר.

שלום שמחון: כמה עולה שירות כזה?

גילה פינקלשטיין: כל שבוע מתווספים מספרים חדשים וקליטים - - -

שלום שמחון: את מתכוונת להתקשר מפה?

גילה פינקלשטיין: אל תצחק.

גילה פינקלשטיין: אין לי חוש הומור בכלל.

גילה פינקלשטיין: יש מספר כמו 696969-057.

גילה פינקלשטיין: בכוונה המספרים מאוד קליטים, כדי שלילדים יהיה קל לזכור את זה.

גילה פינקלשטיין: בארצות הברית יש חוק בקשר לזה.

גילה פינקלשטיין: כאן אנחנו לא מדברים על חוק, כי לחוקק חוק לוקח זמן וצריך כבר מהיום לטפל בזה, כי כל יום שעובר זה אסון.

גילה פינקלשטיין: החוק בארצות הברית אומר שכדי לשמוע שיחות ארוטיות האדם צריך לתת מספר כרטיס אשראי וגם קוד מסוים.

גילה פינקלשטיין: לעומת זאת, ביפן אין חוק, אבל השיחות הארוטיות חסומות בפני ילדים.

גילה פינקלשטיין: מי שעובר על החוק בארצות הברית משלם קנס או שמקבל מאסר.

גילה פינקלשטיין: היות שאנחנו מוגבלים בזמן, אנחנו צריכים לאמץ תקנות בתחום הזה.

גילה פינקלשטיין: אם זה לא יעזור, צריך ללכת לחקיקה.

גילה פינקלשטיין: כל שבוע מתווספים עוד מספרים וכולם קליטים מאוד.

גילה פינקלשטיין: אפשר להתקשר למספרים האלה לא רק מהבית, אלא מטלפון ציבורי, ממרכזיות או ממוסדות שונים.

גילה פינקלשטיין: יש אלף אפשרויות, כך שאי אפשר להשתלט על זה.

גילה פינקלשטיין: הפתרון היחידי הוא לחסום את כל השיחות.

גילה פינקלשטיין: ברור שעדיף היה לבטל בכלל את כל השיחות האלה, אבל אם לא צריך לעשות חסימה כללית ומי שירצה את השיחות האלה ימסור את מספר כרטיס האשראי שלו או קוד מסוים כדי להתחבר.

גילה פינקלשטיין: לרוב הילדים אין כרטיסי אשראי.

שלום שמחון: אם תלמיד בבית ספר נכנס לאינטרנט ומשוטט, הרי הוא יכול להגיע כמעט לכל מקום שהוא רוצה.

שלום שמחון: איך את מונעת את זה?

גילה פינקלשטיין: אנחנו באמת מטפלים גם בנושא של האינטרנט וגם בנושא של הטלוויזיה.

גילה פינקלשטיין: כבר הוצאנו חוק נגד פורנוגרפיה בטלוויזיה, אבל לצערנו זה חוזר.

גילה פינקלשטיין: אנחנו מטפלים בזה עכשיו כדי להחזיר את המצב לקדמותו וכדי שלא תהיה פורנוגרפיה בטלוויזיה.

גילה פינקלשטיין: אנחנו מטפלים בנושאים הללו, אבל כרגע אנחנו דנים על שיחות ארוטיות ולא על אינטרנט או טלוויזיה.

שלום שמחון: כלומר הכוונה היא לחסום את הכל.

גילה פינקלשטיין: הכוונה היא שאדם מבוגר יעשה מה שהוא רוצה, אבל ילד צריך להתפתח בצורה נורמלית ולא בצורה מעוותת.

אילן ליבוביץ: אם את חוסמת את הכל, אז איך בן אדם מבוגר יעשה מה שהוא רוצה?

ד"ר יצחק קדמן: תגיש בקשה להתחבר.

אילן ליבוביץ: יש במדינת ישראל אנשים שלא ילכו לעשות את זה ובכל זאת משתמשים בשירותים האלה.

אילן ליבוביץ: הם לא יכריזו על עצמם כמטורפים.

ד"ר יצחק קדמן: אל תכפה עליי לקבל את השירות הזה.

יעקב ליצמן: אני שמח לשמוע שמי שמשת

יעקב ליצמן: מש בשירות הזה הוא מטורף.

אילן ליבוביץ: בעיניי כן.

יעקב ליצמן: בואו נחליט כאן בוועדה שמי שמשת

יעקב ליצמן: מש בזה הוא מטורף.

יעקב ליצמן: זו צריכה להיות ההחלטה הראשונה של הוועדה.

גילה פינקלשטיין: תלמיד שלי לשעבר, אילן רבינוביץ, הוא פסיכיאטר בתל-השומר.

גילה פינקלשטיין: הוא רצה להגיע לישיבה, אבל נבצר ממנו לעשות את זה.

גילה פינקלשטיין: הוא סיפר לי שכל יום מגיעים אליו עשרות ילדים שנפגעו כתוצאה מהאזנה לשיחות האלה.

גילה פינקלשטיין: הוא מטפל בהם לא רק בשיחות, אלא בתרופות.

גילה פינקלשטיין: לא כואב לכם לשמוע שילדה בת 13 צריכה לקחת תרופות, בגלל שהיא מכורה לשיחות האלה?

גילה פינקלשטיין: יש גם מבוגרים שמכורים לזה, אבל הפגיעה היא בעיקר בגיל הזה.

גילה פינקלשטיין: הילדים בגיל הזה מאוד פגיעים ואנחנו חייבים לטפל בזה כמו שמטפלים בטרור.

גילה פינקלשטיין: זו פצצה מתקתקת שחייבים לטפל בה בטיל מהיר.

גילה פינקלשטיין: כך צריך לטפל בזה, כי כל יום שעובר זה אסון.

גילה פינקלשטיין: חייבים לעשות משהו בעניין, כי אחרת אנחנו נקבל חברה לא נורמלית, לא נורמטיבית, ובעוד כמה שנים אנחנו נסבול מזה.

גילה פינקלשטיין: נפגשתי עם מנכ"ל משרד התקשורת שאמר לנו שהם ילכו לקראתנו ובמקום שיהיו כל כך הרבה מספרי טלפונים - וכל יום יש עוד עשרות מספרים נוספים, כי הרבה אנשים רוצים להיות עשירים על חשבון הנפש של הילד - יהיה רק מספר אחד.

גילה פינקלשטיין: זה לא מספק אותי.

אורי אולניק: לא הצעתי דבר כזה.

גילה פינקלשטיין: יכול להיות שלא הבנתי, אבל בכל מקרה חייבים לצאת באופן מיידי עם תקנה להסדרת הנושא הזה.

גילה פינקלשטיין: מאחר שאני רוצה לעקוב אחרי זה שעה-שעה ויום-יום, אני מציעה שבגמר הישיבה נקבע ועדה מצומצמת - שני חברים מוועדת הכלכלה ושני חברים מוועדת החינוך - שכל שעה יבדקו איך העניין מתקדם.

גילה פינקלשטיין: אסור להזניח את זה, כי זה עניין דחוף.

גילה פינקלשטיין: זו לא בעיה רגילה וחייבים לטפל בה מיידית.

אורי אריאל: בישיבה של הוועדה לזכויות הילד בראשות הרב חבר הכנסת מלכיאור שמענו אתמול דוח של המשטרה לגבי פשיעה פלילית של בני נוער.

אורי אריאל: מהדוח עולה שאנחנו לא בעלייה בפשיעה הפלילית, אלא בנסיקה.

אורי אריאל: אני לא מומחה מספיק גדול כדי להגיד שזה דווקא קשור לזה, אבל אני מעריך שחלק מזה נובע מהעניין הזה.

אורי אריאל: אני רוצה להודות לחברת הכנסת פינקלשטיין שהעלתה את הנושא לסדר היום.

אורי אריאל: הנושא בהחלט ראוי.

אורי אריאל: אני פונה ליושבי ראש הוועדות ומציע לעשות דבר אופרטיבי.

אורי אריאל: אל תשאירו את זה בגדר דיון, אלא תעבירו את זה לפסים מעשיים.

אורי אריאל: תקבעו לוחות זמנים עד שיהיו חקיקה ותקנות.

אורי אריאל: ברור שמי שרוצה עוקף גם חוקים.

אורי אריאל: אפשר להיות נבל ברשות התורה ואפילו לא צריך לעקוף, אפשר במסגרת החוק לעשות את אותן נבלות.

אורי אריאל: זה לא פותר אותנו ולא את משרד התקשורת ולכן אני מציע לקבוע לוח זמנים לחקיקה או לתקנות.

אורי אריאל: אני מבקש, אם אפשר, שתגיעו למסקנות וליישום.

ד"ר יצחק קדמן: אני רוצה להציע הצעה מאוד פשוטה: לאמץ את עמדת משרד התקשורת כפי שהיתה במקור.

ד"ר יצחק קדמן: אני קורא פה מתוך טיוטה שהוציא משרד התקשורת, לא דברים של חברת הכנסת פינקלשטיין ולא איזה גורמים איראנים חשוכים, משרד התקשורת עצמו.

ד"ר יצחק קדמן: דרך אגב, זו היתה עמדת משרד התקשורת במשך שנים, עוד מימי טרום השיחות הסלולריות.

ד"ר יצחק קדמן: בסעיף 7 לטיוטה קבע משרד התקשורת שבעל הרשיון יחסום את הגישה לכל שירותי הטלפוניה אשר עניינים מידע קולי בעלי תוכן ארוטי או פוגעני.

ד"ר יצחק קדמן: ואולם, רשאי המנוי לבקש מבעל הרשיון בכתב כי יסיר את החסימה כאמור.

ד"ר יצחק קדמן: אני פונה ומפציר בוועדת החינוך ובוועדת הכלכלה של הכנסת: אל תכפו שירות כזה על משפחות ועל ילדים שלא רוצים בזה, כי זה מה שנעשה היום.

ד"ר יצחק קדמן: כופים את השירות הזה, כי אף אחד לא שואל אותך אם אתה רוצה בו.

ד"ר יצחק קדמן: אחר כך אומרים שאם אתה לא רוצה בו, תגיש בקשה מיוחדת.

ד"ר יצחק קדמן: לא רוצה להגיש בקשה מיוחדת, אל תדחפו לי את המנה הזאת לווריד, מפני שאני לא מעונין בה, מפני שזו מנה מזיקה.

ד"ר יצחק קדמן: אם חבר הכנסת ליבוביץ רוצה שמבוגרים ישתמשו בזה, וזה לגיטימי - -

גילה פינקלשטיין: שליבוביץ ישתמש בזה.

ד"ר יצחק קדמן: מותר לאדם מבוגר, כל זמן שלא מדובר בעבירה על החוק, להשתמש בעניין הזה.

ד"ר יצחק קדמן: העניין הזה לא פוגע לא בחופש העיסוק ולא בחופש הביטוי ואני מבקש פה שלמען בצע כסף לא יעשו שימוש מוטעה ומטעה בדברים מאוד חשובים כמו חופש הביטוי וחופש העיסוק.

ד"ר יצחק קדמן: אין לזה קשר לשום חופש ביטוי או עיסוק.

ד"ר יצחק קדמן: אתם לא יכולים להכריח משפחות שלמות, שלחלקן יש גם קו טלפון בבית, והן לא בקיאות איזה טופס צריך להגיש כדי לחסום.

ד"ר יצחק קדמן: הדבר ההגיוני ביותר הוא מה שמשרד התקשורת הציע ומשום מה חזר בו מהעניין.

ד"ר יצחק קדמן: השמועות אומרות שבגלל לחץ כלכלי של חברות שרוצות לעשות מהעניין הזה הרבה כסף, משרד התקשורת התקפל.

ד"ר יצחק קדמן: אני מציע שמשרד התקשורת לא יתקפל.

ד"ר יצחק קדמן: מי שרוצה בשירות הזה יבקש אותו.

ד"ר יצחק קדמן: דרך אגב, כך זה גם בטלוויזיה - גם כאשר יוכשר ערוץ פלייבוי צריך לבקש את השירות.

ד"ר יצחק קדמן: אל תעשו את החינוך של הילדים רק למען בצע כסף.

יולי תמיר: האם יש אפשרות לעשות תפריט, כמו שיש בערוצי הטלוויזיה, שהשיחות הארוטיות הן רק מקרה אחד, כדי למנוע ניצול של שיחות טלפון שלא רוצים בהן?

יולי תמיר: האם אפשר לעשות תפריט ושאדם יקנה חבילה?

יולי תמיר: כך לפחות האדם יודע מה הוא מקבל והוא יודע למה הוא יכול לחייג.

יולי תמיר: כך אפשר למנוע שימוש ממי שלא ראוי שישתמש בו.

שלום שמחון: צריך לקנות את השירות הזה.

יולי תמיר: אם אתה קונה היום טלפון, יש לך את כל הערוצים.

יולי תמיר: השאלה היא אם אפשר מראש לכוון איזה ערוצים יהיו פתוחים בפניך.

שלום שמחון: כשנכנסים לשירות, נאמר לאדם שצריך לקנות את השירות.

יולי תמיר: כיוון שמדברים בקטינים ואנחנו רוצים למנוע מהם שירות מסוים, צריך לחסום את זה ולאפשר את זה רק למי שמעוניין בכך.

יולי תמיר: כשאתה עושה חוזה עם אחת מהחברות הסלולריות, היא תשאל אותך איזה דברים אתה רוצה שיהיו פתוחים בפניך.

יולי תמיר: אם משהו מסוים לא פתוח, זה לא עולה כאופציה.

אילן שלגי: מה תעשי עם שישה מיליון מכשירים שכבר מסתובבים בחוץ?

יולי תמיר: זה לא שייך לאופי חתימת החוזה.

יולי תמיר: כל אחד מאיתנו יש לו חוזה עם החברה הסלולארית שנותנת לו שירות.

יולי תמיר: אופי השירות צריך להיגזר מסוג החוזה שיש לך עם החברה.

אברהם רביץ: איך אפשר לכתוב תפריט כזה?

אברהם רביץ: יכתבו הצגת הפרה הרוקדת ולכי תדעי מה זה.

אליעזר כהן: יש לי הרושם שכדי להכות את הדבורה או את הצרעה אנשים הולכים להכות את עצמם עם פטיש, כלומר להכאיב לעצמם יותר.

אליעזר כהן: כשזה מסודר וממוסד ומקבל את האישורים המתאימים ואת האישורים הטכניים, יותר קל לשלוט.

אליעזר כהן: מה שיש במכשיר הזה היום היה לפני שלושים שנה במטוסי תובלה ענקיים בכל הקשור ללוחמה אלקטרונית.

אליעזר כהן: הנקודה כאן היא טכנית-טכנולוגית ואם תסגרו את הערוץ הזה ונקבל את מה שחברת הכנסת פינקלשטיין אומרת, ייפתח שוק פרוע.

גילה פינקלשטיין: יש כבר שוק פרוע.

אליעזר כהן: זה עלה לשולחן כי זה good business .

אליעזר כהן: כ-good business עולם הפשע ישתלט על זה יותר.

אליעזר כהן: אני לא מומחה לנפשם של ילדים, רק גידלתי דור בנים ונכדים לתפארת ואני לא רוצה שילדיי ישמעו את הערוצים האלה.

אליעזר כהן: אני חושב שיש הסכמה שהערוצים האלה יהיו חסומים בפני ילדים, אבל יש בעיה טכנית-טכנולוגית חמורה ביותר לעשות את זה, כי יעקפו את הערוצים, יגנבו ועולם הפשע ישתלט על זה.

יצחק וקנין: את מה שאתה אומר אני יכול להגיד על כל נושא, כולל על לעבור ברמזור אדום.

אליעזר כהן: אני מבין שכשמסדירים את הערוץ הזה, אי אפשר להסדיר חסימה מוחלטת לילדים.

גילה פינקלשטיין: לכן נעשה חסימה מוחלטת.

עדי בירן: אני אדבר בקיצור ואני אענה גם לחברת הכנסת תמיר וגם לחבר הכנסת כהן ובעקיפין גם לחברים אחרים.

עדי בירן: חברת הכנסת פינקלשטיין, אנחנו הורים לילדים ודאגתנו לילדים היא לא פחות מכל אחד אחר בחדר הזה, בוודאי לא פחות מד"ר קדמן.

יעקב ליצמן: למה אתה סתם פוגע בבן אדם?

עדי בירן: אני מסכים עם חברת הכנסת פינקלשטיין שחייבים לעשות משהו ואני מודיע לוועדות שהזמינו אותנו לכאן, שאנחנו - חברת פרטנר תקשורת, הידועה בשם אורנג' - עושים משהו מזה שנתיים.

עדי בירן: אז ייתכן שצריך ליידע יותר את הציבור בעשייה ובזכויותיו.

עדי בירן: אני לא אגרר לעניין האינטרנט שהוא בעיה אדירה, כי כרגע אנחנו מתמקדים אך ורק בנושא זה.

עדי בירן: פרטנר מספקת - אני יכול להדגים את זה - מזה יותר משנה שירות חסימה מוחלט לכל טלפון סלולרי לשיחות ארוטיות.

עדי בירן: לקחנו על עצמנו למיין אותם, זה לא כל כך פשוט - - -

אליעזר כהן: עולם הפשע לא רק שלא יעשה חסימה, אלא הוא ידאג שזה יגיע בקלות לילדים.

יצחק וקנין: כנראה שאני צריך לעשות חקיקה כמו עם הפורנו.

עדי בירן: אנחנו מספקים לציבור הלקוחות שלנו שירות כוכבית 262 .

עדי בירן: כל מה שהלקוח צריך לעשות - ואנא תבדקי אותנו, גברת פינקלשטיין - זה להתקשר כוכבית 262 והשירות נחסם הרמטית ולא יכול להיפתח בשום קונץ, טריק ותרגיל שבעולם.

יצחק וקנין: למה לא ההיפך?

גילה פינקלשטיין: מר בירן, כשאדם מגיע למספרים האלה אומרים לו שאם הוא עדיין לא בן 18 שינתק את הטלפון.

גילה פינקלשטיין: אתה מכיר ילד שהוא לא בן 18 והוא ינתק את הטלפון?

יצחק וקנין: השירות פתוח ורק אחרי כן חוסמים.

יצחק וקנין: צריך שזה יהיה הפוך.

יולי תמיר: התקשרתי ל כוכבית 262 ושם נאמר:

יולי תמיר: חסימת קווים הנוגדים את רוח ההלכה.

יולי תמיר: אני חושבת שהקווים האלה נוגדים גם זכויות אדם.

עדי בירן: המחוקק לא הסדיר את ההגדרה "ארוטיקה".

אילן שלגי: מר בירן, לי לא אכפת מההלכה, אבל אכפת לי שלא יהיו שיחות ארוטיות לילדים.

עדי בירן: לוחצים כוכבית 262 ומתנתקים.

אילן שלגי: אבל למה אתה מספר לי פה על ההלכה?

יצחק וקנין: יש לי הרגשה שאתם חושבים שיש פה איזה עדר של שוטים שאפשר לעבוד עליו.

עדי בירן: אני נפגע מדברי הנאצה של חבר הכנסת.

עדי בירן: מעולם לא התייחסתי לכנסת כעדר של שוטים.

עדי בירן: תרשו לי לסיים את דבריי - - -

יצחק וקנין: תסביר לנו למה לא תחסום?

יצחק וקנין: כסף, כסף, כסף, זה הכל.

יצחק וקנין: אנחנו מוכרים את הילדים תמורת בצע כסף.

עדי בירן: אמרתי שייתכן שצריך ליידע יותר את הציבור, כלומר מבחינתכם ומבחינתי את ההורים, ליכולת שלהם לעשות את זה.

עדי בירן: מכיוון שאנחנו נמצאים בתקופה שבה ילדים בקלי קלות לוקחים כרטיס אשראי של הורה, בניגוד למה שנאמר כאן קודם, ובקלי קלות פורצים קודים של ארבע ספרות, בשיטה שאני מציע זה יקשה עליהם.

עדי בירן: אם פעם אחת נחסמים לכוכבית 262, אז צריך לעשות תהליך מיוחד שמעורב בו אדם שמפעיל שיקול דעת ובודק אם הגורם שמבקש לפתוח את השירות חלילה אינו הילד שבפניו חסמו את השירות.

שלום שמחון: החסימה הזאת היא גם בחברות הפלאפון האחרות?

עדי בירן: אני מדבר על אורנג' בלבד.

עדי בירן: אינני רשאי ואינני מוסמך לדבר בשם אחרים.

עדי בירן: מנכ"ל משרד התקשורת יודע שהמלצתי היא להנהיג את מה שאני מסביר כאן בכל השוק הישראלי, כי זה הפתרון.

יולי תמיר: מדוע שלא תיידעו כל מי שחותם חוזה עם אורנג' על כך?

יולי תמיר: שיהיה כתוב בגדול שיש אפשרות לחסום שיחות באמצעות המספר הזה.

עדי בירן: גם כך אפשר לעשות.

יעקב ליצמן: למה לא לכתוב שיש אפשרות לפתוח ולא אפשרות לחסום?

עדי בירן: מה שאנחנו עושים זה לא המצאה שלנו, אם כי חברת הכנסת פינקלשטיין הביאה לדוגמה את אמריקה ויפן.

עדי בירן: גם אנחנו חקרנו את העולם והנוהג ברוב העולם - באירופה, אוסטרליה וארצות אחרות - הוא ששירותים פתוחים כברירת מחדל ונסגרים לפי דרישה וזה מה שאנחנו מציעים כאן.

גילה פינקלשטיין: למה לא הפוך?

עדי בירן: אם זה יהיה הפוך, עם כל הכבוד לכם, אתם פוגעים בנושא עדין שנקרא צנעת הפרט.

ד"ר יצחק קדמן: בצנעת הכיס.

יצחק וקנין: צנעת הפרט קודמת להרס נפשות קטנות שלא מבינות כהוא זה במה שהם מקבלים?

יצחק וקנין: הילדים מקבלים שיחות - - -

עדי בירן: הם לא מקבלים, הם מחייגים.

עדי בירן: אתה האבא של הנפשות האלה, אז תפקידך אדוני לחנך את ילדיך כפי שאתה מטיף לכל הציבור.

יצחק וקנין: תפקידי למנוע דברים שהם בוודאות הרס וחורבן לחברה.

יצחק וקנין: לכן תפקידי כמחוקק לעשות את כל החסמים האפשריים כדי שדברים כאלה לא יקרו.

יצחק וקנין: אם אנחנו לא נעשה את זה בחקיקה, אזי לא עשינו כהוא זה והדבר ימשיך להיות.

עדי בירן: אני מודיע שמי שאמר כאן כסף, כסף, כסף, פוגע בצורה חמורה - - -

ד"ר יצחק קדמן: זה מה שאתם - אך ורק כסף.

יעקב ליצמן: אך ורק כסף.

יעקב ליצמן: אך ורק כסף.

יעקב ליצמן: אך ורק כסף.

שלום שמחון: רבותי, אני אפסיק את הדיון ולא יהיה סיכום.

שלום שמחון: אני מבקש שתאפשרו למר בירן לסיים.

שלום שמחון: אם הוא יסיים גם נוכל ללמוד.

שלום שמחון: כל אחד כאן הגיע הנה עם עמדה חסומה לגמרי.

עדי בירן: אני לא אכנס להשקעות שהשקיעה החברה ולכספים שהיא שילמה למדינה, כי זו בעיה שלנו.

עדי בירן: אנחנו, סלקום, פלאפון ומירס גרמנו לעובדה שבמקום שיהיו במדינה הזאת 20,000 לקוחות סלולריים, יש שישה וחצי מיליון.

עדי בירן: זה מאפשר לאנשים להיות איפה שהם רוצים, לעבוד, להיכנס לאינטרנט - - -

יצחק וקנין: אם מדובר בפגיעה בנפשות קטנים אין לזה הצדקה.

שלום שמחון: מר בירן, ההשקעה שלכם היא לא רלוונטית לנושא.

עדי בירן: אמרתי את זה, כי כל הזמן תוקפים אותנו שאנחנו עושים כסף, כסף, כסף.

ד"ר עמית שכטר: כמו שציינה חברת הכנסת פינקלשטיין חברת סלקום אינה מחברת ספקים של שירותים כאלה לרשת שלנו.

ד"ר עמית שכטר: זה בינתיים, משום שעדיין ניתן לזהות אותם וכרגע אין עלינו חובה לחבר אותם.

ד"ר עמית שכטר: בכל מקרה, לקוחות שלנו יכולים להתקשר לרשתות אחרות.

ד"ר עמית שכטר: הבעיה הזאת היתה מוכרת לנו ובאמת הפנייה הראשונית היתה דווקא מהציבור החרדי.

ד"ר עמית שכטר: הנושא של ההתחברות של בני נוער לשירות הזה לא הועלה בפנינו ואנחנו מודים שלא זיהינו את זה כבעיה, אבל היתה פניה של הציבור החרדי.

ד"ר עמית שכטר: לצורך זה יצרנו שירות ייחודי לציבור הדתי, מועדון שנקרא "סלקום מעלות" ויש שירות שנקרא "גלאט קשר".

שלום שמחון: אתה בעצם אומר שלמגזר החרדי אתם חוסמים מייד.

ד"ר עמית שכטר: אנחנו עצמנו איננו יודעים מי הם הספקים שמספקים את השירות, כי כאמור אנחנו לא חותמים איתם על הסכמים.

ד"ר עמית שכטר: כולם ברשתות אחרות - או שהם בבזק או שהם באחת מהרשתות הסלולריות האחרות.

ד"ר עמית שכטר: השירות שאנחנו מציעים הוא כזה - אותם לקוחות שנרשמו לשירות, בכל פעם שאנחנו מקבלים הודעה מקבוצת רבנים שמנחה אותנו - - -

גילה פינקלשטיין: אני לא חרדית, אני במדינה נאורה ואני רוצה חברה הגונה.

ד"ר עמית שכטר: אנחנו מנסים לסייע פה ולא להתנגח.

ד"ר עמית שכטר: כרגע, מרגע שנמסר לנו מספר פלאפון שהוא מספר שמספק שיחות ארוטיות, האנשים שביקשו להיות מנויים בשירות הזה נחסמים אוטומטית למספרים האלה.

ד"ר עמית שכטר: כשהוסבה תשומת ליבנו לבעיה של בני הנוער - דרך אגב, אני חושב שהבעיה הרבה יותר חמורה בטלפון הביתי מהטלפון הסלולרי- אנחנו שוקדים על פיתוח מוצר דומה לבני נוער.

ד"ר עמית שכטר: כלומר, יהיה מועדון כזה שנוכל לזהות מי הם בני הנוער ולחסום אותם לשירותים האלה.

ד"ר עמית שכטר: אני רוצה להבהיר שהבעיה היא הרבה יותר קשה בטלפון הביתי, כי כשאתה יוצא מהבית אתה לא יודע למי הילדים מטלפנים, אבל בטלפון הסלולרי יותר קל לשלוט, כי נותנים להם טלפון ספציפי.

ד"ר עמית שכטר: הרבה יותר קל לשלוט בטלפון מאשר לשלוט על כרטיס האשראי, כי את הטלפון לא לוקחים לך.

ד"ר עמית שכטר: חבר הכנסת שמחון אמר בתחילת דבריו שאנחנו רוצים לתת הגנה ראויה לבני הנוער.

ד"ר עמית שכטר: בעניין הזה, פתרון מהסוג שבו המספרים האלה יסומנו וכל פעם יחסמו, הוא הפתרון הנכון, משום שאחרת תהיה עקיפה.

ד"ר עמית שכטר: בעבר היו מספרים ארוטיים פתוחים ואף אחד לא ידע מה המספר.

ד"ר עמית שכטר: היתה קידומת 056 והיו שם גם מספרים ארוטיים וגם אחרים.

ד"ר עמית שכטר: באה ועדת פרוקצ'יה והמליצה ליצור שני אזורי חיוג נפרדים - 056 ו-057, אחד לארוטי ואחד לשירותים שאינם ארוטיים.

ד"ר עמית שכטר: מה שקרה בפועל הוא שכל המפעילים הארוטיים עברו למספר הלא ארוטי עד שתפסו אותם וסגרו ואז באו חדשים וכו'.

שלום שמחון: גם הקזינו לא חוקי ואתם יודעים כמה יש בארץ.

ד"ר עמית שכטר: סגרו את אותם קווים שם והם עברו לשיטה אחרת - היו שיחות בין-לאומיות.

ד"ר עמית שכטר: כלומר, היו מופיעים בעיתונים מספרים בין-לאומיים, אנשים אפילו לא ידעו שהם כאלה, השיחה כאילו היתה הולכת לאיזה אי בקריבים, אבל בעצם זה היה מתחבר למכונה בישראל ואנשים היו משלמים דרך השיחה הבין-לאומית.

ד"ר עמית שכטר: צריך לזכור שאלה מספרים שלא ניתן לזהות אותם.

ד"ר עמית שכטר: עכשיו אנחנו רוצים ללכת צעד קדימה, יותר מאשר מה שאתם מציעים.

ד"ר עמית שכטר: אם תחליטו לחסום את הטלפון לגמרי, למה נחסום אותו?

ד"ר עמית שכטר: אני צריך לדעת למה חוסמים.

ד"ר עמית שכטר: אם נעשה את זה, יחזרו עוד פעם לבין-לאומי, אז נחסום את השיחות לאנטיגואה?

ד"ר עמית שכטר: לברבדוס?

ד"ר עמית שכטר: הרי אי אפשר יהיה לדעת למה חוסמים.

ד"ר עמית שכטר: לכן החסימה צריכה להיות פר מספר.

ד"ר עמית שכטר: ההסדר שאנחנו מציעים הוא הדבר הנכון, אחרת תמיד הוא ייעקף.

אליעזר כהן: ההורים יקבעו.

גילה פינקלשטיין: אבל עד שההורה מודע לזה הוא כבר מקבל חשבון של אלפי שקלים.

ד"ר עמית שכטר: כמו במועדון שיש לנו היום לציבור הדתי, גם למועדון של בני הנוער אפשר להירשם ברגע קניית הטלפון.

ד"ר עמית שכטר: אני רוצה להסביר עוד נקודה שדיבר עליה חבר הכנסת שמחון בתחילת דבריו, כי היא מאוד קריטית בעניין - הפרדה בין ספק התוכן לספק התשתית.

ד"ר עמית שכטר: צריך להבין שאנחנו לא מספקים את השירות וגם חבריי לא מספקים את השירות.

ד"ר עמית שכטר: ישנם ספקי שירות שמספקים.

ד"ר עמית שכטר: באותה טיוטת מסמך שהקריא ד"ר קדמן לא מופיע רק החסימה לארוטי, אבל גם כתוב שאנחנו חייבים לחבר כל ספק שירות שפונה אלינו ומבקש לספק שירות.

ד"ר עמית שכטר: הבעיה מתחילה כאן - אנחנו רוצים שלא תהיה עלינו חובה לחבר כל אחד.

ד"ר עמית שכטר: אנחנו רוצים לבחור עם מי לעשות עסקים.

ד"ר עמית שכטר: מצד שני אנחנו רוצים להציע חסימה אקטיבית מהסוג שהצעתי, שבה אנחנו שולטים על כל מגוון המספרים שיכולים לתת את השירות הזה.

ד"ר עמית שכטר: זה פתרון שהוא גם נכון, גם נותן תשובה טכנולוגית, שאומנם אפשר לפרוץ את זה, אבל בגלל שזה דינמי אפשר לחסום.

שלום שמחון: אני לא מבין למה אתה מתכוון.

ד"ר עמית שכטר: בפתרון שקיים היום לציבור הדתי, מה שנקרא "גלאט קשר", ישנה קבוצת רבנים שיצרנו איתה קשר והיא מקובלת בציבור הדתי.

ד"ר עמית שכטר: הם מודיעים לנו שמספר מסוים מספק שירותים כאלה ואנחנו חוסמים אותו למי שחבר במועדון הזה.

שלום שמחון: בוא נתנתק לרגע מהדת.

גילה פינקלשטיין: זה בכלל לא קשור לדת.

שלום שמחון: אם ילד מגיע לבד או עם הוריו לנקודת מכירה וקונה פלאפון, האם ישנה אפשרות שהסוכן שלכם יחסום לו את זה במקום?

יצחק וקנין: היושב ראש שואל שאלה פשוטה.

גילה פינקלשטיין: למה לא לחסום את השירות ומי שרוצה שולח פקס ומבקש להתחבר?

גילה פינקלשטיין: מה זה צנעת הפרט וחופש הביטוי לעומת הנפש של הילד?

שלום שמחון: אומנם היה כאן סקופ בין-לאומי שהרבנים אומרים לחברות הסלולריות מה לחסום, אבל לא צריך להגזים.

ד"ר עמית שכטר: אם בא מנוי לדוכן ואומר שהוא רוצה לקנות מכשיר סלקום והוא רוצה להיות חבר במועדון הזה - צריך לזכור שההורה קונה את המכשיר לילד, כי גם אם הילד קונה לעצמו מכשיר טוקמן, הכסף נגמר לו מייד.

שלום שמחון: אני לא מסכים.

שלום שמחון: היום ילד בחודש בייבי סיטר עושה את זה או בחודש עבודה בבורגר-ראנץ'.

ד"ר עמית שכטר: חברת הכנסת פינקלשטיין מבקשת שנחסום.

ד"ר עמית שכטר: השאלה היא למה לחסום.

גילה פינקלשטיין: תחסמו שיחות ארוטיות ומי שירצה ימסור כרטיס אשראי ויתחבר.

ד"ר עמית שכטר: הרשתות פתוחות וכדי לחסום שיחות ארוטיות צריכה שתהיה אפשרות לזהות שאלה שיחות ארוטיות.

ד"ר עמית שכטר: איך אנחנו יודעים ששיחה ארוטית?

ד"ר עמית שכטר: מי שנותן את השירות הזה הוא חסום ובכל פעם שצץ מספר חדש של שירות ארוטי כזה ומדווחים לנו שהוא כזה, אוטומטית הוא נכנס לתוך הרשימה החסומה.

ד"ר עמית שכטר: אפשר גם להרחיב את השירות הזה לגבי בני נוער, אנחנו צריכים רק לפתח את היכולת הזאת.

שלום שמחון: שאלתי שאלה פשוטה.

שלום שמחון: יש הרי סל שלם של מרכיבים שבסופו של דבר צריך לעשות.

שלום שמחון: שאלתי לגבי הקטינים - אם בא קטין לסוכן שלכם בקניון ורוצה לקנות פלאפון - - -

עדי בירן: הוא לא יכול לקנות.

שלום שמחון: אז נניח שהוא בא עם אבא שלו, האם אפשר שהסוכן שלכם יציע לבני הנוער את החסימה הזאת?

ד"ר עמית שכטר: בוודאי שכן.

אילן ליבוביץ: בסיכומו של דבר אנחנו חוזרים לוויכוח על הפורנו.

אילן ליבוביץ: מנקודת המבט האישית שלי כל הנושא של השיחות הארוטיות הוא פסול מיסודו, אבל מהבחינה האידיאולוגית אני לא יכול לחשוב שאני מונע ממישהו את השירות הזה אם הוא רוצה אותו, חולה ככל שיהיה בעניין הזה.

אילן ליבוביץ: המטרה היא למצוא את הפתרון למנוע מבני הנוער להגיע לשירות הזה.

יצחק וקנין: תחסום אותו.

אילן ליבוביץ: השאלה היא איך אנחנו מונעים מבני הנוער להגיע לשירות הזה בצורה הטובה ביותר.

אילן ליבוביץ: אם החברים פה אומרים שלהם יש איזושהי שיטה שבה אפשר לחסום את זה מפני בני הנוער, יכול להיות שצריך לאכוף את אותה שיטה גם על כל החברות.

אילן ליבוביץ: יותר מזה, אני חושב שצריך לחייב את החברות הסלולריות לצאת בקמפיין פרסומי, כדי שכל אותם הורים ידעו שהם יכולים לחסום את השיחות הללו לילדים שלהם.

אילן ליבוביץ: עד שלא שמעתי בישיבה זו על השיטה הזאת של כוכבית 262, לא ידעתי על כך.

שלום שמחון: אתה אומר שצריך בעיקר הסברה.

אילן ליבוביץ: צריך קודם כל לאכוף על כל החברות את ההסדר הזה.

אילן ליבוביץ: בעיניי ההסדר שציין מר בירן הוא הסדר שאני יכול לחיות איתו.

אילן ליבוביץ: אם אני אתקשר למספר שהוא ציין ואצליח לחסום לבן הקטן שלי את השיחות הללו, זה מספק אותי.

אילן ליבוביץ: לרוב מי שקונה את המכשירים לילדים הם ההורים וילד לא יכול לקנות לבד, כי אם ילד קונה לבד אז חברת הסלולר פושעת והיא עושה את זה בניגוד לחוק, כי יש חוק במדינת ישראל שאוסר על קטינים להתקשר ללא הורה או ללא אפוטרופוס.

אילן ליבוביץ: בסיכומו של דבר מה שצריך זה לוודא זה שאי אפשר יהיה לפתוח שירות שאדם חסם, כלומר החזרה לשירות תהיה כזאת שהילדים לא יוכלו לעשות את זה לבד.

אילן ליבוביץ: בעניין הזה צריך לחייב את כל החברות הסלולריות האחרות לעבוד בשיטה הזאת ושהם ייצאו בקמפיין הסברה שידעו שאפשר לעשות את זה.

אילן שלגי: אני מבקש לשאול גם את משרד התקשורת וגם את החברות הסלולריות.

אילן שלגי: האם יש לכם אפשרות או תוכלו להגיע לאפשרות של חסימה לקטינים?

אילן שלגי: אני מדבר על חסימה רק לקטינים.

אילן שלגי: אני אומר שאם אין פתרון של חסימה - גם אם היא לא מאה אחוז - רק לקטינים, אני מעדיף חסימה כללית ומי שירצה יבקש פתיחה.

אילן שלגי: אל תגידו לי שיש כאן בעיה של צנעת הפרט, כי כשיפתח ערוץ הפלייבוי אתם תראו כמה עשרות אלפים יפנו ויבקשו להתחבר לשירות הזה.

אילן שלגי: מי שרוצה את השירות יבקש אותו.

אילן שלגי: יחד עם זה, אם תתנו לי פתרון של חסימה לקטינים, אני אהיה בעד זה.

אבי רימון: כפי שחברת הכנסת פינקלשטיין אמרה, תכנים ארוטיים יש בכל סוגי הרשתות, אולי מלבד סלקום, ואפשר להגיע אליהם מכל טלפון שהוא.

אבי רימון: מה שאנחנו יכולים להציע מבחינה טכנולוגית זה לחסום כל מי שמבקש.

אבי רימון: עד היום החסימה היתה בקומות שהיו שמורים למועדונים, בעיקר חרדים.

אבי רימון: היום אנחנו יכולים לחסום לכל מי שיבקש.

אבי רימון: אני רוצה לציין שיש מעט מאוד קטינים שהם לקוחות, אם בכלל.

גילה פינקלשטיין: הפסיכיאטרים אומרים אחרת.

אבי רימון: אני מדבר על לקוחות.

אבי רימון: מי שבא ונרשם אצלנו כלקוח ומשלם הוא בדרך כלל בגיר.

אבי רימון: יש אולי מקרים חריגים מאוד שמדובר בקטינים.

אבי רימון: אנחנו עובדים אך ורק עם בגירים והם אלה שיש להם את הזכות לומר לנו לחסום.

אבי רימון: אם ילד שבמקרה משתמש במכשיר מתקשר אלינו, אנחנו לא נכבד את בקשתו אם יבקש לפתוח במידה שהאב חסם.

אבי רימון: מבחינה טכנולוגית אנחנו לא יכולים לחסום מראש לכולם.

אבי רימון: מבחינה טכנולוגית המערכות שלנו לא מאפשרות לעשות חסימה כללית, אלא רק על פי בקשה.

ד"ר יצחק קדמן: אתם כל כך מתקדמים ולא יכולים לעשות את זה?

אבי רימון: לגבי השימוש בכרטיס אשראי - זה דבר מאוד לא מומלץ, משום שמסירת כרטיס אשראי בטלפון נושאת בחובה סיכונים רבים.

גילה פינקלשטיין: זה מאוד מקובל היום בכל העולם.

אבי רימון: צריך לדייק.

אבי רימון: בכל העולם החסימות והשימוש בכרטיסי אשראי נעשה על מנת לגבות דמי שירות יותר גבוהים מדמי השיחה הרגילה.

אבי רימון: בארץ זה לא קיים - לא גובים דמי שירות גבוהים מעבר לשיחה הרגילה.

אבי רימון: אכן בחו"ל השימוש בכרטיס אשראי לא נעשה לשם זיהוי, אלא לשם גביה נוספת.

גילה פינקלשטיין: לא נורא, ישלמו גביה נוספת.

שלום שמחון: ד"ר פנחס דנון, פסיכיאטר, בבקשה.

שלום שמחון: אל תפחידו אותנו יותר מדיי.

ד"ר פנחס דנון: אני לא רוצה להפחיד אף אחד, אבל אני רואה את התוצאות ולא אתם.

ד"ר פנחס דנון: כשאני מסתכל על התופעה הזאת אני לא מסתכל על זה מהצד של חברי הכנסת, אלא אני רואה התמכרות.

ד"ר פנחס דנון: אני מדבר על התמכרות של ילדים שנמצאים במרכז לבריאות הנפש ברחובות שאני אחראי לו.

ד"ר פנחס דנון: יש לי מרפאה לילדים ונוער ומרפאה למבוגרים וכן יחידת תעסוקה ושיקום.

ד"ר פנחס דנון: אנחנו רואים ילדים, קטינים, שבאים אלינו אחרי שבזבזו עשרות אלפי שקלים.

ד"ר פנחס דנון: אני לא מדבר על אלף שקל או אלפיים שקל, אלא עשרות אלפי שקלים ולכן הם מגיעים למצבים קיצוניים.

ד"ר פנחס דנון: המשמעות היא שהם מגיעים למחשבות אובדניות, מגיעים למעשים שטותיים ולמצבים קשים.

ד"ר פנחס דנון: קראתם ושמעתם על הימורים.

ד"ר פנחס דנון: אני חושב שאם אנחנו מתייחסים לבעיית ההימורים נכון להיום, לפחות בעולם המודרני, כחלק מהתמכרות, חלק מבעיה של שליטה ודחפים.

ד"ר פנחס דנון: צריך להתייחס לשיחות הארוטיות כבאותה משפחה.

ד"ר פנחס דנון: אם אתם מסתכלים על ההגדרות שלנו, הפסיכולוגים, אנחנו כן שמים את זה כחלק מההגדרה של בעיה פסיכולוגית-פסיכיאטרית.

ד"ר פנחס דנון: אתם יכולים להגיד לי שאדם מבוגר יכול לעשות מה שהוא רוצה.

ד"ר פנחס דנון: אני מסכים לזה, אבל אל תשכחו שהיום בארץ בדוכני הפיס אסור למכור לילד מתחת לגיל 18 - - -

אילן שלגי: זה לא נכון.

אילן שלגי: אני הגשתי הצעת חוק שכך יהיה, אבל בינתיים זה מותר גם לילדים.

ד"ר פנחס דנון: אוי ואבוי.

אתי בנדלר: גם אסור למכור משקאות אלכוהוליים מתחת לגיל 18.

אילן שלגי: מפעל הפיס מאוד לא מרוצה מהצעת החוק הזאת.

ד"ר פנחס דנון: אם אנחנו באמת לא רוצים שהילדים שלנו יגיעו למצבים קיצוניים והם יטופלו לא רק בשיחות, אלא גם טיפול במשפחה, התערבות במשבר ואפילו טיפול במחשבות אובדניות, צריך למנוע את זה מהם.

ד"ר פנחס דנון: יש לי מטופלים שהגיעו לניסיונות התאבדות משום שנוצר להם חוב גדול בגלל שיחות ארוטיות.

ד"ר פנחס דנון: הם אפילו לא הבינו שזו שיחה ארוטית, כי הם התקשרו לטלפון סלולרי.

ד"ר פנחס דנון: הם חשבו שזו שיחה רגילה מכל הבחינות, אבל כשהם קיבלו את התוצאה הם לא ידעו איך להסביר להורים שלהם ומה לעשות עם זה.

ד"ר פנחס דנון: הם חשבו שהם יכולים להסתדר מבחינה כלכלית, אבל כשהם לא יכלו לשלם את זה והם הגיעו להוריהם, התגובה שלהם היתה מאוד קשה.

ד"ר פנחס דנון: אומנם מדובר בבודדים, אבל הם בהחלט הגיעו למעשים מאוד מסוכנים.

ד"ר פנחס דנון: השאלה היא אם אפשר למנוע את זה.

ד"ר פנחס דנון: אני חושב שבהחלט אפשר למנוע את זה.

ד"ר פנחס דנון: גם לגבי מבוגרים זה עדיין התמכרות.

ד"ר פנחס דנון: יש מכורים לאלכוהול ויש לזה טיפול.

ד"ר פנחס דנון: יש מכורים לסמים וגם לזה יש טיפול, אומנם לא כל כך מצליח בינתיים, אבל יש לזה סיכוי.

ד"ר פנחס דנון: אבל לגבי ילדים ומתבגרים בטח ובטח אין מקום לסכן אותם בצורה כזאת.

יוסי עבאדי: אני מייצג מספר ארגונים שמטפלים בהתמכרויות - תנועות נוער והורים - שמצדדים בחסימה של השירותים של שיחות ארוטיות בכל רשתות הטלפון.

יוסי עבאדי: קודם כל צריך לשבח את משרד התקשורת שבכלל מסדיר את הנושא הפרוץ הזה.

יוסי עבאדי: זה נושא בעייתי מאוד והמשרד מתלבט בשאלה שהיא ערכית, בין שתי אפשרויות, ששתיהן ניתנות לביצוע מבחינה טכנית: האחת, חסימה מראש של הקווים, כך שמי שמעונין להתחבר, יבקש את זה.

יוסי עבאדי: ממש כמו מי שירצה ערוצי פורנו, הוא יצטרך להתחבר מיוזמתו כדי לקבל את הערוצים האלה.

יוסי עבאדי: האפשרות השניה היא שהשירותים הללו פתוחים לכל משתמש, למעט מי שביקש במפורש חסימה.

יוסי עבאדי: אני מצטער לומר שמי שחושב שהערכים שעומדים פה מנגד הם ערכים של חופש הביטוי, תקוע בשנות ה-60 של המאה הקודמת.

יוסי עבאדי: יש התפכחות בעולם המערבי לגבי תעשיית הפורנו והשיחות הארוטיות.

יוסי עבאדי: זו תעשייה מזיקה בשני מישורים עיקריים: 1.

יוסי עבאדי: פגיעה בקטינים ובאנשים חלשים בחברה שנוטים להתמכרות.

יוסי עבאדי: זו גם פגיעה נפשית קשה של תפיסה מעוותת של יחסים רגשיים.

שלום שמחון: מה ההיקף הכספי של העסקים האלה?

ד"ר יצחק קדמן: זה צנעת הפרט.

ד"ר פנחס דנון: יש לי נתונים לגבי ארצות הברית ששם ההיקף השנתי זה הרבה מיליארדי דולרים.

יוסי עבאדי: אלה נזקים ישירים לקטינים ולאנשים חלשים שנחשפים לשירותים האלה.

יוסי עבאדי: יש לנו מספרי טלפון כאלה ואפשר לשמוע במה בדיוק מדובר ובאיזה סוג של "חופש ביטוי", במירכאות, מדובר כאן.

יוסי עבאדי: הנזק השני, שהמודעות אליו הולכת וגדלה בשנים האחרונות, הוא נזק לקיבוע עמדות שליליות ונורמות התנהגות פסולות בחברה, של אפליית נשים, תפיסת נשים כחפץ זמין לשימוש מיני, תפיסה של מעמד האישה כנחותה וכמספקת שירותים.

יוסי עבאדי: יש ספרות רחבה בנושא הזה שהולכת וחודרת לתודעה הכללית.

יוסי עבאדי: כלומר, דווקא הדעות שדוגלות באיזשהו חופש מלא של המידע הזה, הן הדעות הפרימיטיביות והחשוכות.

שלום שמחון: כשאתה מתקשר לשירות הזה, אתה מייד שומע את הגברת או הגבר?

יוסי עבאדי: כרגע השירותים הם כאלה שאם תחייג מספר של שמונה ספרות, אתה תקבל את השירות באופן זמין לחלוטין, בלי שום מעצור.

יוסי עבאדי: משרד התקשורת מתלבט בין שתי אפשרויות: שתהיה אפשרות של קידומת מיוחדת לשירותים הללו, כך שניתן יהיה לחסום אותם למי שלא מעונין בהם.

יוסי עבאדי: זו אפשרות שיעילותה נמוכה, מכיוון שהיא מאפשרת זמינות גבוהה מאוד של השירותים ומריצה שישה מיליון מנויים לחסום את כל הקווים שלהם.

יוסי עבאדי: בנוסף, צריך לזכור שיש הרבה קווים שלא ניתנים לחסימה, כמו קווים ממשרדים, מארגונים, קווים מסוימים שרוצים לשמור על מספר חסוי, כי ברגע שאתה מבצע את החסימה הזאת, אתה מאבד את היכולת לחסות את המספר.

יוסי עבאדי: המתכונת הזאת היא מתכונת לא יעילה.

יוסי עבאדי: המתכונת האחרת שאותה אנחנו מציעים היא חסימה של הקווים הללו, אלא למי שביקש במפורש להתחבר אליהם.

שלום שמחון: אני רוצה לשאול שוב ובאופן פשוט: אם אני מחייג כוכבית כלשהי, האם זה מפנה אותי לאפשרויות שונות - אינטרנט, כדורגל, חדשות, ארוטיקה וכו', וכשאני לוחץ על האפשרות של ארוטיקה, האם אומרים לי משהו מסוים?

יוסי עבאדי: כן.

יוסי עבאדי: אומרים לך שאם אתה בן 18 - - -

יצחק וקנין: אדוני היושב ראש, אולי תעשה ניסיון.

יצחק וקנין: יש לך כאן כמה מספרים ואתה יכול להיווכח בעצמך.

גילה פינקלשטיין: אומרים לך שאם אתה מתחת לגיל 18 תתנתק.

יצחק וקנין: המודעות על המספרים הללו נמצאות בכל העיתונים.

יוסי עבאדי: מכיוון שמשרד התקשורת מתלבט בעניין הזה ויש משקל לשתי הוועדות הללו שהתכנסו יחדיו היום, אזי אם הוועדות יקבלו כאן החלטה שמצדדת באפשרות של חסימה, אני משוכנע שמשרד התקשורת ישתכנע ויבחר בדרך הזאת.

אברהם רביץ: ברשות

אברהם רביץ: כם אני רוצה להקדיש קודם כמה משפטים לגבי הקזינו ואחר כך לעבור לצרה הזאת.

אברהם רביץ: אני רוצה לשבח עכשיו לא את שולמית אלוני, אלא את עיתון "הארץ".

אברהם רביץ: עיתון "הארץ" עשה לעם ישראל טובה - - -

שלום שמחון: זה עיתון מאוד נפוץ במגזר החרדי.

אברהם רביץ: כשנכנסתי לכנסת אמרו לי שיש לי זכות לקבל שני עיתונים שאני אבחר.

אברהם רביץ: אמרתי שאני אקח את הדתי ביותר - "יתד נאמן" - ואת החילוני ביותר.

אברהם רביץ: שאלתי איזה עיתון הוא החילוני ביותר ואמרו לי שזה "הארץ", ולכן בחרתי בו.

אברהם רביץ: עיתון "הארץ" עשה טובה לעם ישראל בכך שהוא הוציא את הוויכוח מגדר של דתיים-חילוניים לסתם בני אדם.

אברהם רביץ: הוא באמת נוקט קו באופן קבוע ומקדיש לכך מאמרים, כולל את המאמר הראשי היום.

אברהם רביץ: אני חושב שאנחנו צריכים לנטרל את הוויכוח הזה מהצבע הדתי והלא דתי.

אברהם רביץ: הוויכוח לא נמצא שם בכלל.

אברהם רביץ: אני אתן לכם דוגמה.

אברהם רביץ: אני חבר בוועדת חוקה, חוק ומשפט.

אברהם רביץ: קבעתי לעצמי שאני שותק שתיקה רועמת בכל הדיונים על עבירות מין, כי לו הייתי מתחיל לדבר ואומר מה שיש לי לומר שם, אז לא היו עבירות מין בכלל בארץ.

אברהם רביץ: אז אני שותק ואני אומר לכם שהחברים החילוניים בוועדה עושים מלאכת קודש בעניין הזה.

אברהם רביץ: הם חרדים לנושא.

אברהם רביץ: לכן, בואו ונתרכז מסביב לעניין הזה כאזרחים, כהורים, כאנשי ציבור שחייבים לדאוג לילדי ישראל, ולא רק לילדי ישראל.

אברהם רביץ: אני מקבל כאן פתקים על הצעות סיכום ואני רואה מכולם, מכל הקשת החברתית, שכולם יודעים שחייבים לעשות ויהי מה, בצורה החריפה ביותר, לחסימה עבור קטינים.

אברהם רביץ: אין ויכוח בינינו כאן.

אברהם רביץ: יש לי כמה הצעות, אבל אני לא רוצה להציע אותן.

אברהם רביץ: אני אגיד לכם מדוע - חברי, שידיו רב לו בנושא אחר שקרוב לנושא הזה, יצחק וקנין, הביא לי דוגמאות לפגעים בחברה, כולל בחברה החרדית.

אברהם רביץ: אני עושה גילוי נאות - כל גבר עומד בפני הסכנות שהוזכרו כאן כאילו רק בפני קטינים.

אברהם רביץ: הסכנה אינה רק לקטינים.

אברהם רביץ: אדם נהיה בגיל 18 ובדיוק במעבר הזה הוא יכול לעמוד בפני הפיתויים האלה?

אברהם רביץ: זה נורא ואיום.

אברהם רביץ: זה אמור גם לגבי דברים אחרים, כמו הימורים שמתחילים בדרך כלל בגיל מאוחר יותר.

אברהם רביץ: לכן אני לא רוצה עכשיו לתת הצעות איך עושים שקטינים לא יראו את זה, כי אני לא רוצה לגמור עם הנושא של קטינים.

אברהם רביץ: צריך לתת את הדעת על החברה בישראל.

אברהם רביץ: כמובן שברקע יהיה הנושא הזה של חופש הביטוי, שכולנו אוהבים אותו, אבל אנחנו יודעים שיש איזשהם גבולות שעושים גם לחופשים.

אברהם רביץ: יש גבולות וצריך למצוא את הדרך לגבולות גם למבוגרים.

אברהם רביץ: אני פונה אליך, אדוני המנכ"ל: אתה רואה כאן שכ-ו-ל-ם בעד חסימה מוחלטת, הרמטית.

אברהם רביץ: הרמטית זה 95% סגור.

אברהם רביץ: כולם בעד חסימה לקטינים, עד כדי כך שאני מקבל כאן פתק של אדם שלא דתי - אני לפחות עדיין מודד אנשים בכמה מצוות הם עושים - - -

אילן שלגי: תגיד חילוני גאה.

אברהם רביץ: הוא גאה בקצת דתיות שיש בו.

אברהם רביץ: ביהדות שלו.

אברהם רביץ: אדוני המנכ"ל, אם לא תצליחו להביא לנו מהר תוכנית חסימה - ואני פונה בזה גם לחברות הטלפונים - לא תהיה לנו ברירה.

אברהם רביץ: דרך אגב, כסף לא פסול בעיניי, השאלה איך עושים כסף.

אברהם רביץ: מר בירן, למה נעלבת כשאמרו לך כסף?

אברהם רביץ: רוב החברה עובדת על כסף.

אברהם רביץ: השאלה היא איך עושים את הכסף, מה עושים עם כסף, אבל כסף לכשעצמו הוא לא דבר פסול אם עושים אותו ביושר.

אברהם רביץ: אני אומר למנכ"ל ולמנהלי החברות בעיקר שהוועדה המשותפת הזאת תביא לידי חסימה מלאה.

אברהם רביץ: מדינת ישראל תהיה מדינה שאין בה שיחות ארוטיות בטלפונים.

אברהם רביץ: יכולנו לחיות כך הרבה שנים ונוכל למשוך בלי זה.

אברהם רביץ: נסחפנו לעניין של חופש הביטוי.

אברהם רביץ: דרך אגב, אני לא מבין את חופש הביטוי פה, מה זה עושה כאן, הרי השומע אינו מתבטא בכלל, הוא לא מדבר.

אברהם רביץ: אז אני צריך לדאוג לקריין ולחופש הביטוי שלו?

אברהם רביץ: בדרך כלל זה תקליטים - חופש ביטוי לתקליטים, השומע הרי לא מדבר.

אברהם רביץ: בשלב זה אני אומר לכם שכדאי שהחברות ישתפו פעולה.

אברהם רביץ: אנחנו יודעים להתנכל לחברות כפי שצריך בתעריפים ובכל מקום.

אברהם רביץ: אנחנו נתפוס אתכם בכל מקום.

אברהם רביץ: ועדת הכלכלה היא רבת כוח ולא יהיה כדאי לכם.

אברהם רביץ: תשתפו פעולה בלי חוכמאלך, בלי ככה וגם ככה ובלי תירוצים.

אברהם רביץ: כל הסיפורים האלה של שיחות לחוץ לארץ, אז הם יהיו ה-5% מעבר ל-95%, אבל לא להביא את זה בפני ועדה מכובדת כזאת כתירוץ שאין מה לעשות.

אברהם רביץ: זה לא נכון.

אברהם רביץ: יש מה לעשות.

אורי אולניק: חבר הכנסת רביץ, מאחר שפנית אליי אני רוצה לחדד.

אורי אולניק: מתחילת הדיון ברור שלב העניין הוא מה שאנחנו קוראים ברירת המחדל.

אורי אולניק: כלומר, הולכים לסגור את כל הקווים וכל מי שחפץ לעשות שיחות ארוטיות יתכבד ויעשה איזשהו מהלך - ירים טלפון או ישלח פקס וכו' - - -

אברהם רביץ: ויקבל כל חודש חשבון על השיחות האלה בדף נפרד, כדי שהוא ידע מה המשפחה שלו עושה.

אורי אולניק: זו היתה תוספת שלך.

אורי אולניק: או שאפשר את אותה אפקטיביות של חסימה להשיג על ידי זה שכל הציבור תהיה לו את האפשרות לחסום.

אברהם רביץ: תביא לנו הצעות ונחליט עליהם.

אורי אולניק: לא הבנתי מדבריך במה אתה תומך.

אברהם רביץ: אני לא אומר לך במה אני תומך, כי אני תומך בכך שיסגרו את הדבר הזה בכלל ואת חופש הביטוי אני אשאיר לשינוי ומרצ שכל היום יקללו אותי.

אברהם רביץ: תשאיר את חופש הביטוי בעניין הזה, כי באמת הם גם כן סוברים כמונו.

אברהם רביץ: הם אנשים תרבותיים.

אילן שלגי: לגבי קטינים אין שום מחלוקת.

אברהם רביץ: לכן אני אומר שאם תהיו חכמים, לא תצטרכו להיות כל כך צודקים.

אברהם רביץ: כלומר, אם אתם תביאו אפשרות של סגירה הרמטית, יעילה, אם זה בכיוון שהחסימה היא מראש וצריך לבקש פתיחה - זה הדבר הכי טוב.

אברהם רביץ: סיפרו כאן על פטנטים טכנולוגיים שלא מאפשרים את זה.

אברהם רביץ: למה אי אפשר לחסום, הרי חוסמים אותי בכלל אם לא שילמתי כמה אגורות.

אברהם רביץ: לכן, אם אתם תביאו את זה, לא בגלל שאני מסכים לזה, כי אני חושב שאת הנבלה הזאת צריך למחוק מעל הסדר היום החברתי שלנו, אבל אני מסתכל על חבריי שמאוד רגישים לחופש ביטוי ודברים מן הסוג הזה ולכן אני חושב שיהיה קשה להעביר דבר כזה שיהיו "שמים נקיים", אבל אם לא תחסמו באופן מלא לגבי הילדים, כולנו נהיה שותפים לחסימה מלאה של כל העסק הזה.

אברהם רביץ: חבל לכם, אתם עושים הרבה כסף.

אברהם רביץ: אני מברך אתכם על כך - תתרמו לישיבות, לתלמודי תורה, למתנ"סים- - -

אילן שלגי: גם לעמותת היל"ל.

אברהם רביץ: גם להם.

אברהם רביץ: חלק מהעבודה שלהם היא עבודה טובה, לפחות שהם יעשו בגרות.

אברהם רביץ: אני מציע שכבר בשבוע הבא תבואו עם הצעה ממשית, כי כל יום נשרפות נשמות.

אברהם רביץ: הרב וקנין צודק בעניין הזה.

יצחק וקנין: אני נותן פסק זמן של שלושה שבועות ולא אני אלך לחקיקה מוחלטת.

יצחק וקנין: אני אלך עם זה עד הסוף כמו שעשיתי עם הפורנוגרפיה.

יצחק וקנין: גם הפורנו לא יעלה, כי אנחנו נטפל בזה.

יצחק וקנין: לכן אני מציע לכם ללכת לפשרה שהוצעה.

גלעד ארדן: אני מתנצל על שאיחרתי ואולי אני אחזור על דברים שנאמרו.

גלעד ארדן: אני אשמח אם אחר כך מישהו יאיר את עיניי בזווית ראייה אחרת.

גלעד ארדן: אני בא מבית דתי ובוגר ישיבה תיכונית "נתיב מאיר" - - -

אברהם רביץ: זו היתה ספינת הדגל שלכם והרסתם אותה.

גלעד ארדן: אני רוצה לברך את חבריי מהמפלגות החרדיות שבזכותם סיעת שינוי הגיעה לחמישה- עשר מנדטים.

גלעד ארדן: אני שמח שהפעילות שלכם ממשיכה באותו כיוון, כדי באמת להעצים את תנועת שינוי.

גלעד ארדן: אני רוצה להסביר את דבריי.

יצחק וקנין: אם היית שומע את כל מה שנאמר, לא היית חושב כך.

יצחק וקנין: היית צריך לשמוע מה דעתו של יושב ראש ועדה משינוי.

גלעד ארדן: בכל מקרה העמדה שלכם מחזקת אותם.

גלעד ארדן: אני חושב שהנושא של האחדות בעם והדאגה שלא יהיו שנאה והשנאה של הדת היהודית, יותר חשוב לי מכל דבר אחר.

גלעד ארדן: יש ציבור צרכנים במדינת ישראל של הנושא הזה שאנחנו עוסקים בו.

גלעד ארדן: תרצו או לא תרצו, יש ציבור כזה.

גלעד ארדן: אתם יכולים לשים את הראש בחול - - -

יעקב ליצמן: אבל לא חוסמים אותם.

גלעד ארדן: יש ציבור שצורך את זה.

גלעד ארדן: אם נחסום לחלוטין את הציבור הזה והוא יצטרך, כדי לפתוח את השירות הזה, לשלוח פקס או להתקשר או לבקש את זה, אתם תגרמו לו להתבייש.

גלעד ארדן: אותם אנשים יצרכו את זה בדרך אחרת - דרך האינטרנט ודרך אלף ואחד מקומות אחרים שאפשר לצרוך את זה - אבל תהיה להם עוד סיבה לשנוא את הדת היהודית או את מי שמייצג אותה בארץ, כי כפו עליהם להתבייש בפני הסביבה שלהם.

גלעד ארדן: אני רוצה להשוות את זה למה שפעם היה, כשאנשים היו מתביישים ללכת לבית מרקחת לקנות קונדום.

גלעד ארדן: מצד שני, אם אתם רוצים להשיג את התוצאה שילדים לא ייחשפו לשיחות ארוטיות וזה חשוב להורים של אותם ילדים, אז אנחנו צריכים לפעול לכך שתהיה פעולה קלה ופשוטה בכל מכשיר פלאפון שתביא לחסימה של השיחות הארוטיות.

גלעד ארדן: הרי ילד שלהוריו לא אכפת ממנו לא יעזור כלום וגם אם תחסמו כל הזמן, הוא ימצא דרך אחרת.

גלעד ארדן: אם אתם באמת רוצים לעזור לאותם הורים ושזו תהיה דרך קלה ופשוטה ויחד עם זאת לא לגרום לאנטגוניזם מהציבור הרחב כלפיכם וכלפי הדת היהודית - - -

יצחק וקנין: מה הדעה שלך?

יצחק וקנין: אתה כל הזמן אומר דתיים, זו דעה שלהם בלבד?

יצחק וקנין: כולם אומרים את הדעה הזאת.

יצחק וקנין: מה דעתך, השיחות האלה הן דבר טוב או לא טוב?

יולי תמיר: חבר הכנסת ארדן, אני באותה דעה.

יולי תמיר: אם תהיה חסימה של שיחות ארוטיות ומכיוון שמאחורי זה יעמדו לא רק חברי כנסת דתיים, אז כל הטיעון שלך נופל מעיקרו.

יולי תמיר: אנחנו מנסים פה למצוא מכנה משותף שעיקרו הוא טובת הילד.

יולי תמיר: בעיניי טובת הילד מטעמים חילוניים היא לא שונה מטובת הילד מטעמים דתיים.

גילה פינקלשטיין: חבר הכנסת ארדן, על העצומה חתמו שלושים חברי כנסת לא דתיים.

יעקב ליצמן: אני רוצה להתחיל דווקא מהקטע שחבר הכנסת ארדן דיבר עליו.

יעקב ליצמן: חבר הכנסת ארדן אומר שבסך הכל השירות לא טוב, אבל יש בעיה שמי שרוצה בזה מתבייש לבקש להתחבר לזה.

יעקב ליצמן: כלומר, גם זה שמבקש את השירות חושב שזה לא טוב, אחרת הוא לא היה מתבייש.

יעקב ליצמן: הוא מתבייש להתחבר לשירות כזה.

יעקב ליצמן: מה שעומד עכשיו על הפרק זה הבושה של האדם הזה מול החינוך של הילדים.

יעקב ליצמן: מה מונח כאן על כף המאזניים?

יעקב ליצמן: האדם הזה אומר שגם הוא מסכים שזה לא טוב, שזה הורס, רק מה, יש לי יצר ואני מתבייש להתחבר, כדי שאף אחד לא ידע שהתחברתי.

יעקב ליצמן: גם הוא מבין שזה לא טוב - - -

גלעד ארדן: בדת היהודית כשאדם הולך לפרוצה אומרים לו איך ללכת.

גלעד ארדן: אומרים לו ללבוש שחורים וללכת לעיר אחרת.

גלעד ארדן: לא אומרים לו אל תלך, אלא אומרים לך בצורה צנועה שזה לא יבליט את זה שאתה הולך לפרוצה.

גלעד ארדן: אותו הדבר אני אומר כאן - אל תגרום לו שהוא יתבייש.

יעקב ליצמן: האם אנחנו צריכים להתחשב בבושות של אנשים שרוצים ומבינים שאסור ולהעמיד את זה מול החינוך של הילדים?

יעקב ליצמן: אין חולק על כך שהדבר הזה הורס.

אילן שלגי: כשייפתח ערוץ הפלייבוי יהיו עשרות אלפים שיירשמו בלי בושה.

שלום שמחון: חבר הכנסת ליצמן, למען ההגינות, אתה צריך להבין שלא הכל זה עניין של צנעת הפרט.

שלום שמחון: לפעמים יש שירות שאתה לא מקבל אותו רק בגלל שאתה חושב, למראית עין, שאולי מישהו יחשוב שאתה כזה.

שלום שמחון: נניח למשל שנסעת במשלחת של הכנסת לחוץ לארץ ואתה רוצה לראות בלילה סרט.

שלום שמחון: אתה לא מזמין את הסרט רק כדי שאולי מישהו יחשוב שאתה בכלל הזמנת סרט מין ולא סרט רגיל.

יעקב ליצמן: לנו את הבעיה הזאת, כי אותנו לא שולחים לחוץ לארץ.

אילן שלגי: שולחים מי שמדבר אנגלית.

יעקב ליצמן: רבותי, אי אפשר לבוא ולשדר כל מה שרוצים, כי אחרת נגיע גם להימורים בטלפון, לסמים וכו'.

יעקב ליצמן: הרי ברור שלא כל מה שרוצים אפשר לעשות, יש מגבלות - מגבלה חוקית, מגבלה אסתטית, מגבלה הלכתית וכו'.

יעקב ליצמן: עם ישראל מוגבל בכל מיני דברים וזה לא שייך דווקא לחרדי, דתי, לאומי או חילוני.

יעקב ליצמן: כל אחד מוגבל בדברים שלו.

יעקב ליצמן: לכן אני חייב לחזור על מה שכולם אמרו כאן, שזה לא נושא דתי, ד"ר קדמן לא מייצג דתיים.

שלום שמחון: אחרי שהרב רביץ דיבר סיכמנו שזה לא עניין דתי.

גילה גמליאל: שמעתי את רוב הדוברים בישיבה.

גילה גמליאל: אני רוצה לפנות לחברי מהסיעה, חבר הכנסת ארדן, ולומר שזה שקיימים צרכנים לנושא זה לא מצדיק את הנושא.

גילה גמליאל: זה שיש גם צרכני סמים במדינה, זה לא אומר שצריך להצדיק את זה.

גילה גמליאל: התחברתי לדברים של עו"ד יוסי עבאדי, שדיבר על השרשת הנורמות הפסולות של הצגת הנשים כחפץ ויצירת מצב של נחיתות על ידי פורנוגרפיה.

גילה גמליאל: אם זה תלוי בי, הייתי בעד לחסום את זה בכלל, אבל לאור הנסיבות אין ספק שיש חובה מוסרית לפחות כלפי הקטינים פה למנוע את האפשרות ואת הקלות שקיימת היום בנושא של השיחות הארוטיות.

גילה גמליאל: אני חושבת שכפי שקיים בארצות הברית וביפן - כמו שכתוב במסמך של מרכז המחקר והמידע של הכנסת - שיש חסימה לשיחות הללו, אז קל וחומר שכאן זה צריך להיות.

גילה גמליאל: לדעתי זו צריכה להיות הדרישה ואיך זה יתבצע מבחינה טכנית לא אנחנו צריכים לקבוע.

רונן רגב: המועצה לצרכנות תומכת בדרישה להסדיר את הנושא ולחסום כברירת מחדל - - -

שלום שמחון: חשבתי שתרצו להוציא צו פיקוח על המחירים.

רונן רגב: כרגע אנחנו לא מדברים המחירים - - -

אילן שלגי: אתם לא בעד הצרכן החרמן.

רונן רגב: חשוב גם הצרכן החרמן, אבל זו שאלה שלא עלתה בכלל לדיון בהחלטה אם ברירת המחדל תהיה שהכל יהיה חסום.

רונן רגב: מה שחשוב להדגיש שיש פה בעיה שלא עלתה לדיון לגבי האופציה של ברירת מחדל שהקווים פתוחים וצריך לפנות ולבקש לחסום.

רונן רגב: הבעיה היא בעיה של גילוי ויידוע.

רונן רגב: בהרבה מאוד תחומים, וגם בתחום של שירותי הטלפונים - בין אם זה בזק, בין אם זה סלולרי ובין אם זה שירותים אחרים - יש הרבה מאוד מידע מהותי שלא מגיע לצרכנים.

רונן רגב: כאשר פותחים את האופציה בברירת מחדל, קודם כל זה פתוח ורק אם אתה רוצה אז יש לך אפשרות, הרבה מאוד אנשים לא ילכו ולצערנו - מניסיוננו גם בתחום הזה וגם בענפים אחרים - החברות לא כל כך טורחות לידע את הציבור איך הוא יכול לחסוך כסף.

רונן רגב: השאלה של צנעת הפרט קיימת כאשר מדובר בברירת מחדל של חסימה, היא גם שאלה, אבל צריך למצוא את הכלים במסגרת ההסדרה לעשות את זה באופן שמצמצם ככל האפשר את הפגיעה בצנעת הפרט.

רונן רגב: הבעיה של הגילוי והיידוע היא לדעתנו בעיה שתעקר כמעט לחלוטין כל הסדרה מהכיוון ההפוך.

רונן רגב: לכן אנחנו תומכים בדרישה לקבוע ברירת מחדל.

יחיאל חזן: אני לא אומר שלמדתי בישיבה, אני רק אגיד שיש גם צרכני מין וסמים.

יחיאל חזן: בכל התחומים האלה יש הרבה מאוד צרכנים.

יחיאל חזן: אני חושב שאם יש יזמים שיש להם כלי או מכשיר שיכול לספק לחשבון הבנק שלהם הרבה מאוד כסף, הם משתמשים בטיעון של חופש העיסוק.

יחיאל חזן: אני חושב שבעניין הזה של צריכת פורנוגרפיה או שיחות ארוטיות וכו' הגיע הזמן לשים את הדברים על השולחן.

יחיאל חזן: זה לא קשור בכלל לא לדתיים ולא לחילוניים, לא לצעירים ולא למבוגרים ולא לכלום.

יחיאל חזן: זה עניין שצריך לחסום ולחסוך מהילדים ובני הנוער.

יחיאל חזן: אין כזה דבר שאי אפשר לקדד.

יחיאל חזן: נכון שאומרים שבני הנוער מסוגלים לפרוץ כל הצפנה.

יחיאל חזן: אבל כאשר מישהו רוצה לקנות שירות, הוא דואג לקנות שירות כמו כל דבר ואם הוא לא משיג אותו במקום אחד הוא ישיג אותו במקום אחר.

יחיאל חזן: אם אדם לא יכול ללכת לקזינו בארץ, הוא הולך לקזינו בחוץ לארץ.

יחיאל חזן: אבל אם בעיתונים יש עמודים שלמים עם מספרי טלפון שמפנים לשירות הזה, וכאשר כמעט לכל ילד יש טלפון סלולרי, זה מחייב אותנו לעצור את הדבר הזה, גם אם זה נגד כל חברות הסלולריות.

יחיאל חזן: במידה שהחברות יכולות לחסום, שיחסמו.

יחיאל חזן: אנחנו לא צריכים להיות צדיקים יותר מהאפיפיור, כלומר אם יהיו עשרה או עשרים אחוז של הציבור שבכל זאת ישיגו את זה, אז לפחות פתרנו בעיה של שמונים אחוז מהציבור.

שלום שמחון: אנחנו גומרים את הסקרנות של הילד.

יצחק וקנין: יש ערוצי טבע.

גלעד ארדן: מה מראים בערוצי טבע, את חיי המין של הזברות?

יחיאל חזן: הילדים היום עושים הכל וכמו שהם יכולים לשמוע שיחות ארוטיות הם יכולים ללכת לכל מקום במדינת ישראל.

יחיאל חזן: בתחנה המרכזית יש בתי זונות, בלי עין הרע, וכך גם ברמת גן.

יחיאל חזן: זו בעיה שלנו ובכוח שלנו לעצור לפחות חלק ממנה.

יחיאל חזן: לפי דעתי צריך שתהיה פורנוגרפיה, אבל מקודדת.

שרון פליישר: גם חברת פלאפון מקיימת הסדרים דומים למה שנעשה בפרטנר ובסלקום.

שרון פליישר: עד היום היתה ידועה יותר הבעיה של הציבור החרדי ולכן ניתן פתרון למגזר הזה.

שרון פליישר: אצלנו זה נקרא "קשר כשר" והציבור החרדי שמבקש להתחבר לתוכנית הזאת חסום בפני כל השירותים הללו.

שרון פליישר: לאחרונה עלה הנושא של בני נוער וילדים.

שרון פליישר: אנחנו מודעים לבעיה הזאת וגם אנחנו חושבים שצריך לתת לזה פתרון.

שרון פליישר: אני חושבת שהדברים שהועלו כאן על ידי נציג המועצה לצרכנות וגם על ידי יושב ראש ועדת החינוך - הנושא של היידוע - הוא נושא שדרכו צריך לתת את הפתרון.

שרון פליישר: כלומר, איך ניתן יהיה לגרום לכך שתהיה מודעות של ההורים לכך שניתן לבצע את החסימה הזאת, דבר שעד היום כנראה לו היתה מודעות לו.

שרון פליישר: יושב ראש הוועדה שאל אם ניתן ליידע בנקודות המכירה שיש אפשרות לחסום את הטלפון לשירותים כאלה.

שרון פליישר: לדעתי זה יכול לתת את המענה - - -

ד"ר יצחק קדמן: ואם לא ההורה רכש את הטלפון?

שרון פליישר: ברגע שהורה קונה טלפון עבור קטין, ייאמר לו שבמידה שהטלפון משמש קטין הוא יכול לחסום את הטלפון הזה לשירותים האמורים.

ד"ר יצחק קדמן: צנעת הפרט - מה אכפת לכם למי אני קונה את זה?

שלום שמחון: גברת פליישר, מי יעשה את הפעולה הזאת?

שרון פליישר: בדרך כלל הורה קונה את הטלפון עבור הקטין.

שרון פליישר: בעצם זה לא בדרך כלל, אלא זה מחויב, כי הוא צריך לתת אמצעי תשלום והוא צריך להיות מחויב וכו'.

שרון פליישר: תהיה איזושהי פיסקה בטופס שהוא חותם עליו בו ייאמר שבמידה שהטלפון משמש קטין ניתן לחסום אותו לשירותים מהסוג הזה.

אילן שלגי: ניתן לחסום כל טלפון.

שרון פליישר: זה לא משנה.

שרון פליישר: פה אנחנו מדברים בעיקר על קטינים ולכן אני נותנת מענה לקטינים.

אתי בנדלר: תהיה איזושהי פיסקה בין חמש מאות הדפים שחותמים עליהם.

ד"ר יצחק קדמן: בין מאות הסעיפים יהיה סעיף שידבר על זה.

ד"ר יצחק קדמן: ברור שזה לא יעיל.

שרון פליישר: עד כה לא היינו מודעים לבעיה הזאת ולכן לא עשינו את זה.

שרון פליישר: חברת פלאפון לא קיבלה תלונות בעניין הזה ולכן לא היתה מודעת לזה.

שרון פליישר: כשהציבור החרדי פנה לחברה בבעיה, ניתן לו מענה.

ד"ר יצחק קדמן: לציבור החרדי יש כושר לעשות חרם צרכנים ולכן נעניתם להם.

יולי תמיר: מה לא נכלל באותה חבילה שמיועדת לחרדים?

שרון פליישר: כמו שציין ד"ר שכטר מחברת סלקום, יש קבוצת רבנים שמקובלים על הציבור החרדי שמעבירים לכל חברה סלולארית רשימת מספרים שהם מבקשים לחסום.

שלום שמחון: למדנו מושג חדש שלחברות הסלולריות יש מועצת חכמים משל עצמן.

יולי תמיר: המספרים האלה הם רק לשירותי שיחות ארוטיות?

שרון פליישר: מה שהם מבקשים.

שרון פליישר: למיטב ידיעתי זה כולל רק שיחות ארוטיות.

יולי תמיר: אבל כל אחד יכול להמציא מייד מספר חדש.

שרון פליישר: כשיש מספרים חדשים, הם מעבירים לנו רשימה חדשה ואנחנו חוסמים את המספרים החדשים.

שרון פליישר: זה מתעדכן כל הזמן.

שוש צימרמן: אני רוצה להעיר הערה עקרונית והערה פרקטית.

שוש צימרמן: ההערה העקרונית אומרת שאנחנו חיים במדינה שהכל מותר והמסר של לשים גבול הוא מסר מאוד חשוב לבני הנוער שחיים במדינה בלי גבולות והכל מותר.

שוש צימרמן: הכל פרוץ ולכן מאוד חשוב שיהיה מסר משמעותי שזה לא.

שוש צימרמן: זה שאפשר יהיה לעקוף את זה, זה כבר שאלה אחרת, אבל צריך להיות מסר.

שוש צימרמן: השאלה השנייה היא שאלה פרקטית.

שוש צימרמן: יש היום שישה מיליון מכשירים וברירת המחדל שתאפשר לפנות ולבקש חסימה נראית לי מאוד לא מעשית.

שוש צימרמן: לכן - אני מביעה כאן את הדעה של השירות הפסיכולוגי - אנחנו בעד חסימה מראש כברירת מחדל.

יצחק וקנין: כרגע ידידי היקר, חזן, התקשר לאחד המספרים שפורסמו בעיתון.

יצחק וקנין: רבותי, אני בחיים לא שמעתי וגם לא אשמע, אבל חברי שמע עכשיו.

יצחק וקנין: השירות הזה הוא פתוח לגמרי, בלי בעיות.

יצחק וקנין: אתה מחייג ומקבל את השיחה.

יצחק וקנין: לא רק זה, יש מרכזיה שמפנה את המתקשר לשיחות חיות או דבר אחר.

יצחק וקנין: רבותי, זו מציאות שצריכה לטפוח לנו על הפנים.

גלעד ארדן: מה שיקרה זה שבמקום בטלפון הוא יחפש את זה פיזית.

יצחק וקנין: שילך קצת ברגל.

גילה פינקלשטיין: חבר הכנסת שמחון, בסיכום שלך אתה צריך להתחשב בזה ש-40 חברי כנסת חתמו על העצומה, מתוכם 30 לא דתיים.

גילה פינקלשטיין: אין קשר לדת.

שלום שמחון: על דעת שני יושבי ראש הוועדות אנחנו לא מסכמים את הדיון בנושא, אלא מסכמים את הישיבה.

שלום שמחון: כפי שראיתם הדיון הוא מאוד רחב וטעון ולכן ועדת הכלכלה וועדת החינוך ישובו לעסוק בנושא הזה תוך חודש.

שלום שמחון: ועדת הכלכלה וועדת החינוך והתרבות רואות בדאגה רבה את חשיפת בני הנוער לשיחות ארוטיות ומבקשות מהחברות הסלולריות וכן מחברת בזק - שלא הוזמנה לדיון היום - להגיש לוועדה המשותפת המלצות לחסימת השירות לקטינים עד סוף החודש.

שלום שמחון: הוועדה המשותפת תעביר את ההמלצות למשרד התקשורת לקבלת חוות דעת מקצועית.

שלום שמחון: בהמשך יוחלט אם להסדיר את נושא השיחות הארוטיות בחקיקה ראשית או בחקיקת משנה.

שלום שמחון: עד להסדרת הנושא הוועדה דורשת מהחברות הסלולריות לפרסם מודעות לציבור בתקשורת הכתובה ולהביא לידיעתו את האפשרות לבקש לחסום את השיחות באופן מיידי.

שלום שמחון: דרך אגב, בדקנו את האפשרות הזאת והחברות יכולות להסביר את זה באמצעות מודעות בעיתונים.

שלום שמחון: העובדה שלא סיכמנו את הדיון, אלא רק את הישיבה, היא כבר צעד אחד גדול קדימה.

שלום שמחון: העובדה שאנחנו מוכנים להיכנס לעומק ומבקשים קודם הצעות מהחברות הסלולריות, זה בהחלט דבר חשוב.

יצחק וקנין: החתול שומר על השמנת.

שלום שמחון: העובדה שאחרי שנקבל את ההצעות של החברות אנחנו ניתן מבט קדימה היא בהחלט עובדה שמעידה שוועדת החינוך וועדת הכלכלה מתייחסות ברצינות רבה לנושא הזה.

שלום שמחון: יחד עם זאת, אנחנו גם לא מעונינים לעשות משהו שיחסום עכשיו שישה מיליון בעלי טלפונים סלולאריים.

שלום שמחון: כולנו יודעים שזה לא יצליח ולא רלוונטי.

שלום שמחון: נעשה רק משהו שיגן בסופו של דבר על הילדים.

יולי תמיר: אולי כדאי שחברות הטלפון ישקלו לפרסם על החשבונות שהן שולחות, דבר שכולם מסתכלים עליו, שיש אפשרות לחסום את הגישה לקווים הללו.

שלום שמחון: אפשר לפרסם הודעה בחשבונות שהחברות שולחות ללקוחות.

שלום שמחון: זה עניין מאוד פשוט.

יעקב ליצמן: אני מבקש לא לעשות את זה, כי זה יחשוף אנשים להתעניין בשירות הזה.

גלעד ארדן: אולי נעלה את המחירים של זה ואז ההורים ידאגו לחסום לילדים את הגישה.

גלעד ארדן: נעלה את זה משמעותית, כמו את מחירי המים.

יצחק וקנין: רבותי, אני מודיע עכשיו שאני הולך לחקיקה גורפת.

שלום שמחון: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.

שלום שמחון: - - - - - -