ועדת הכלכלה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 15, 2003-06-04 09:30

איתן כבל: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

איתן כבל: מי מציג את הנושא?

מרים פרוינד: התקנות האלה נוצרו כי אנחנו מעורבים ותומכים בהרבה מאוד פרוייקטים של ניקיון אזורי ממזיקים חקלאיים, כמו למשל, פרוייקט גדול של ערבה נקיה.

מרים פרוינד: אנחנו מנסים לנקות את הערבה מזבוב הים התיכון.

מרים פרוינד: נוצר מצב שבתוך האזורים הנקיים האלה אין אמנם חרקים, אבל הם נכנסים מאזורים אחרים, דרך ארגזים עם שיירים של תוצרת, שמעבירים אותם מאזור מאולח לאזור נקי.

מרים פרוינד: אנחנו מבקשים שכל המכלים שמשתמשים בהם בשימוש חוזר, לאריזת תוצרת, יהיו נקיים משיירים כאלה של תוצרת חקלאית, על מנת לא לאלח אזורים נקיים.

אתי בנדלר: התקנות מונחות בידי כולם, וצריך לקרוא אותן, איזו רמה של ניקיון או של "חופשי משיירים" אתם מכוונים אליה?

אתי בנדלר: אנחנו צריכים לזכור שאי עמידה בתקנות כאלה מהווה עבירה פלילית, ולכן גם התקנות הובאו לאישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

אתי בנדלר: השאלה היא איך אדם יידע מתי הוא עובר עבירה פלילית.

איתן כבל: אני רוצה לחדד.

איתן כבל: בחומר כתוב: "אלא אם כן חופשי משיירים".

איתן כבל: מה היא הרמה הנדרשת, האם יש איזה מכונה שתהיה בכל מקום - - זה בעייתי.

מרים פרוינד: הכוונה לשיירים ויזואליים.

מרים פרוינד: אנחנו לא רוצים לרדת לדרגה של שטיפה במכונות או משהו כזה.

מרים פרוינד: אם יש שם תפוח אדמה רקוב, אז שלא יעבור.

אתי בנדלר: אז נדמה לי שזה צריך להיות מנוסח אחרת.

איתן כבל: הניסוח לא טוב.

איתן כבל: מהניסוח הזה אני צופה בעיות גדולות, וויכוחים בנקודה בה מבצעים את פעולת המכירה או ההחלפה.

איתן כבל: אני למשל, משוגע על ניקיון, בשבילי גם פרור יהיה בעייתי, יש כאלה שההגדרה שלהם לרמת הניקיון הנדרשת היא שונה.

איתן כבל: למה לתת את זה לגחמה אישית של האחראי?

איתן כבל: למה שלא נגדיר בצורה ברורה מה העניין?

תמי מור: ישנם הרבה כללים בתקנות בנושאים החקלאיים שקובעים את הנושא הזה של נקי מעפר, מגופים זרים.

תמי מור: גם הנושא של תקנות לייצוא של תוצרת כתוב: "נקיה וחופשית מסימנים נראים לעין של חומר זר".

תמי מור: קשה מאוד להגדיר את כל הדברים, זה יכול להיות עפר, יכול להיות משהו רקוב.

תמי מור: אנחנו רוצים שויזואלית זה ייראה נקי.

תמי מור: אנחנו לא דורשים משהו של חיטוי בחומר מסוים ספציפי.

תמי מור: אנחנו רוצים להבטיח שזה ייראה נקי, שלא יהיו שם שיירים.

אבשלום וילן: מכיוון שהשר העביר בחקיקה ראשית של הכנסת, ביום חמישי שעבר לפנות בוקר, שהוא הלאים את כל מועצות הייצור, ומאז ימי סטלין ברוסיה לא הייתה חקלאות בישראל עם עוצמות כמו שהוא מחזיק בידיו, כבר הצעתי לו לעלות לקבר של דיין לבקש סליחה.

אבשלום וילן: דיין הוציא את מועצות הייצור מהקונסומול, העביר אותן לרשות החקלאים.

אבשלום וילן: אתה צודק, זה לא מנוסח כראוי, ולכן הצעתי פשוטה.

אבשלום וילן: יבדוק שר החקלאות אישית כל ארגז, ויחליט אם זה נקי או לא.

אבשלום וילן: אחד יגיד נקי, אחד יגיד לא נקי, שר החקלאות ישפוט.

אבשלום וילן: הוא יבדוק כל ארגז, תהיה לו עבודה, יוכל לשים כמה חברי מרכז ליכוד מטעמו.

אתי בנדלר: אני רוצה להציע תיקון נוסח.

אתי בנדלר: אני מתייחסת לתקנה 2. "לא ימכור אדם מכל לצורך אריזה חוזרת של תוצרת חקלאית, אלא אם כן הוא חפשי משיירים ומסימנים אחרים נראים לעין - של תוצרת חקלאית או – של חומר זר אחר".

אתי בנדלר: אז ברור שהנראים לעין מתייחס גם לשיירים של תוצרת חקלאית.

איתן כבל: לא צריכה להיות בעיה לדעתי.

אברהם לם: כתוב כאן "מכירה" של מכל.

אברהם לם: ואם המכל יועבר שלא במכירה, במסירה אחרת, אז הוא יכול להיות מלוכלך?

תמי מור: יש הגדרה של מה זה מכירה.

אתי בנדלר: אפשר להוסיף "בתמורה או שלא בתמורה".

אתי בנדלר: כלומר זה יהיה: "העברת בעלות או החזקה במכל, בתמורה או שלא בתמורה, לרבות משלוח והובלה;"

לאה ורון: בעברית "מכירה", אין פרושה בתמורה?

לאה ורון: אולי צריך לשנות את המילה.

אתי בנדלר: אם מגדירים "בתמורה או שלא בתמורה" זה בסדר.

אתי בנדלר: גם התוצרת החקלאית צריכה להיות חופשייה משיירים נראים לעין, למעשה.

אתי בנדלר: לא בודקים אם יש שם חיידקים או מיקרובים.

אתי בנדלר: אני מציעה שתעבירו את זה להכרעת הגברת עליזה רוזן, כשהכוונה לחלוטין ברורה, שמדברים על כל העברה שהיא, מכל סוג שהוא.

איתן כבל: שיהיה ברור שזה גם העברה ללא תשלום.

אתי בנדלר: אולי תסגרו גם את ההגדרה של מכל בתוצרת חקלאית, כדי שיהיה ברור.

אתי בנדלר: ואחר כך יש בפניכם מה העונש למי שלא מקיים את התקנות, כי זה מה שהוועדה מאשרת למעשה.

תמי מור: אני מקריאה.

תמי מור: "הגדרות 1.

תמי מור: בתקנות אלה – "מכירה" – העברת הבעלות או החזקה במכל, לרבות משלוח או הובלה;" כאן יש תוספת: "העברת בעלות או החזקה במכל, בתמורה או שלא בתמורה, לרבות משלוח והובלה.

תמי מור: " אני ממשיכה.

תמי מור: "תוצרת חקלאית – פרות וירקות טריים, פרחים וענפי קישוט קטופים.

תמי מור: סעיף 2, איסור מכירת מכל.

תמי מור: לא ימכור אדם מכל לצורך אריזה חוזרת של תוצרת חקלאית, אלא אם כן הוא חפשי משיירים" - - פה יש תוספת.

אתי בנדלר: "לא ימכור אדם מכל לצורך אריזה חוזרת של תוצרת חקלאית, אלא אם כן הוא חפשי משיירים ומסימנים אחרים נראים לעין של תוצרת חקלאית או של חומר זר אחר".

איתן כבל: תקריאי בבקשה את העונשים הצפויים.

אברהם לם: יש לתקן: לא יעביר אדם, כי שוב יש "ימכור".

אתי בנדלר: ברגע שיש הגדרה של מכירה, זה בסדר.

אתי בנדלר: מכירה זה כולל העברה.

תמי מור: אנחנו הולכים לפי סעיף 16 לחוק הגנת הצומח האומר: "העובר על הוראת חוק זה לרבות תקנה, וכן המפריע למפקח על הצמח או המונע בעדו לבצע את תפקידו או המפריע לבעל ההסמכה למלא את תפקידיו בהתאם להוראות חוק זה, דינו מאסר שנתיים או קנס 2,000 שקל".

אתי בנדלר: יש היגיון, יש הרבה מאוד חקיקה ישנה שנוקבת קנסות בלירות עדיין.

אתי בנדלר: יש הוראה כללית בחוק העונשין לחישוב.

אתי בנדלר: זה יכול להגיע עד לשנתיים מאסר, זה בסדר.

איתן כבל: מי מאשר את התקנות?

איתן כבל: בעד: 3 נגד: אין

איתן כבל: התקנות אושרו.

איתן כבל: תגידו לשר שחה"כ וילן משתף פעולה.

אתי בנדלר: זה אושר עם השינויים שהוצעו.

אתי בנדלר: 2.

אתי בנדלר: תקנות התעבורה (תיקון מס'...), התשס"ג-2003 בדבר סיווג מחדש של טרקטורים -

איתן כבל: אנחנו עוברים משרד.

איתן כבל: לבקשתו של שר התחבורה, אביגדור ליברמן, בפנייתו ליו"ר הוועדה, חה"כ שלום שמחון, הוא מבקש להביא את תקנות התעבורה, סיווג מחדש של טרקטורים.

צבי יוזן: מיניתי ועדה בין-משרדית שהייתה מהלשכה המשפטית, משרד החקלאות, משטרת ישראל, משרד האוצר, המכס, המע"מ, בתי ספר לנהיגה.

צבי יוזן: הוועדה, בראשותו של מר אפנג'ר, שמעה את כל הנציגים.

צבי יוזן: מסתבר שנגענו בזה די מאוחר.

צבי יוזן: היום הנושא של טרקטורים, טרקטורונים, זה הכל עבירות מאוד ישנות.

צבי יוזן: למשל היום, רשיון נהיגה לטרקטור, זו בעצם מכשלה מאוד קצרה.

צבי יוזן: נוסעים על מגרש של חצי דונם: סע קדימה, סע "רוורס", ואחר כך הילדים לוקחים את ה"מיול", לוקחים את החברה, נוסעים בתוך העיר.

אבשלום וילן: יש היום מורה קבע בבית ספר תיכון.

אבשלום וילן: דווקא מאוד מסודר הרשיון על הטרקטורים.

אבשלום וילן: ההעברה דווקא מאוד בסדר.

צבי יוזן: על הטרקטור.

צבי יוזן: טרקטורון היום מוגד כטרקטור והוא בעצם כלי רכב.

אבשלום וילן: אני מסכים אתך לחלוטין.

אבשלום וילן: הגיע הזמן לעשות פה איזה סדר.

איתן כבל: הוא עובר את אותה הכשרה כמו לטרקטור?

איתן כבל: נוסע קדימה, אחורה.

צבי יוזן: כן.

צבי יוזן: החלטנו שצריך לעשות סוף לזה, לכן הוועדה – קבלנו את ההמלצה – הגדירה מחדש מה זה טרקטור ומה זה טרקטורון.

צבי יוזן: תהיה הפרדה, טרקטור יכול לקבל בגיל 16 רשיון נהיגה, אם הוא ירצה לנסוע על הגדרה חדשה, הוא יצטרך להיות חודשיים עם מלווה, יצטרך לעבור 8 שיעורי חובה בבית ספר לנהיגה.

איתן כבל: אם הוא רוצה טרקטורון.

צבי יוזן: נקרא לזה טרקטור משא.

צבי יוזן: הוא יצטרך לעבור גם "טסט".

איתן כבל: תבהיר מה זה טרקטור ומה זה טרקטורון.

צבי יוזן: בשביל זה הבאנו לכם תמונות, תראו את ההבדלים.

צבי יוזן: אני מדבר על ההגדרות הקיימות היום.

צבי יוזן: הלכנו לעשות סדר בנושא, ובאנו עם הגדרות חדשות, שתכף אעמוד עליהן, שתהיה הפרד בין טרקטור שהוא באמת טרקטור חקלאי וצריך למלא את הייעוד שלו, לבין כל הרכבים האלה, שבעצם מסתובבים על הכביש כמו כל רכב.

צבי יוזן: קבענו קריטריונים חדשים, גם טכניים וגם איך מקבלים רשיון נהיגה על סוג א' ואיך מקבלים רשיון נהיגה על סוג ב'.

גלעד ארדן: היו עכשיו שני סוגים או 3?

צבי יוזן: שניים.

צבי יוזן: חילקנו עכשיו ל-4.

גלעד ארדן: עדיף, לפני שתקריא – כי זה טכני – שתסביר לנו במה מדובר.

צבי יוזן: יהיה טרקטור רגיל, טרקטור משא ורכב שטח, מלגזה וטרקטורון.

גלעד ארדן: "מיול" נכנס בהגדרה של הטרקטורון?

איתן כבל: יש את ההגדרות נכון להיום, שקובעות שטרקטור, טרקטורון, "מיול" – נכנסים באותה קטגוריה.

איתן כבל: יש מלגזה – עם זה נתעסק באופן נפרד.

איתן כבל: אתם מבקשים בעצם לבצע הפרדה, מלגזה – בצד, יש טרקטור – שאנחנו מכירים אותו, יש טרקטורון משא – שזה ה"מיול".

איתן כבל: זה רכב שטח.

צבי יוזן: נכון, אלה 4 ההגדרות שיעשו סדר בענף, ולכל אחד יהיו תקנות משלו והגדרות משלו.

צבי יוזן: רכב שטח זה רכב שנוסע ממש בשטח ולא בכביש.

צבי יוזן: דרך אגב, יש בית חרושת בפתח-תקווה שמייצר טום-קאר, שזה רכב שטח.

צבי יוזן: זה יעשה סדר גם במכס, לכל אחד יהיו הכללים שלו.

צבי יוזן: אני חושב שמעבר לזה כדאי להסביר את התקנות.

חווה בן ארי: היום יש שתי הגדרות בתקנות: טרקטור וטרקטורון.

חווה בן ארי: עכשיו תהיינה 4 הגדרות.

איתן כבל: ברור.

איתן כבל: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס, לפני שאנחנו מתקדמים?

לאה ורון: אני מציעה שיסבירו לגבי כל אחד מהסוגים, מה ההנחיות, באיזה גיל אפשר לקבל את רשיון הנהיגה.

חווה ראובני: כשאני קוראת אני גם מסבירה.

גלעד ארדן: היא צודקת, כי כשקוראים את התקנות צריך להבין גם את החוק הקודם, יש הפניות.

גלעד ארדן: כדאי שיסבירו מה ההבדלים המרכזיים.

צבי יוזן: היועצת המשפטית שלנו, חווה ראובני, כשהיא תקריא את התקנות היא תסביר.

איתן כבל: אני בכל זאת מקבל את העצה של מנהלת הוועדה.

איתן כבל: לפני שאנחנו נכנסים לתוך התקנות, זה ייתן לנו להבין את התקנות בצורה יותר שוטפת.

איתן כבל: אני מציע שנעבור רכב, רכב, נסגור אותו מכל הקצוות: מאיזה גיל מותר, כמה שיעורים נדרשים, איפה מותר לו לנסוע, כל מה שמעניין את הציבור.

איתן כבל: הרי בסוף נצטרך להוציא הודעה.

צבי יוזן: אני מדבר רק על המצב שיש בתקנות, לא מה שהיה, מתעלמים מהעבר.

צבי יוזן: אנחנו מתחילים עם הטרקטור.

צבי יוזן: הטרקטור יהיה אותו דבר, הגיל יישאר 16, כי זו עבודה חקלאית, שיוכלו לעשות את העבודה שלהם.

צבי יוזן: עד היום, כשנער קיבל רשיון לטרקטור, הוא יכול היה לנהוג טרקטור עם גורר, עד 18,000 קילו, שזה היה בכלל לא הגיוני.

צבי יוזן: זה כמו שמקבלים רשיון למכונית פרטית ויכולים לנהוג ב"סמי-טריילר".

צבי יוזן: לכן גם שם עשינו סדר, ואמרנו שבטרקטור יכול לנהוג עם 3,200 קילו, עם גרור של 4,000 קילו.

צבי יוזן: אם יש לו ותק יותר גדול אחר כך, יכול לנהוג בלי הגבלה.

איתן כבל: כמה שיעורים נדרשים כדי לקבל רשיון.

שוקי שדה: נדרשות 44 שעות לימוד עיוני, אחר כך עושים מעשי.

צבי יוזן: בחודשיים הראשונים הוא לא יכול לקחת נוסע, חוץ מהנהג עצמו, כי על הטרקטור גם אפשר לקחת נוסעים.

צבי יוזן: עשינו את זה כמו ברכב רגיל, שם צריך מלווה חודשיים.

צבי יוזן: טרקטורון, זה מגיל 17.5 היום, הורדנו את זה לגיל 17, כי אמרנו שאי אפשר לעשות אפליה בין רשיון לרכב לבין טרקטורון.

צבי יוזן: אם רשיון רכב אפשר להוציא בגיל 17, אז גם טרקטורון אפשר בגיל זה.

צבי יוזן: סוג הרשיון שיצטרך להיות לו, זה או רשיון מיוחד - -

גלעד ארדן: יש לי שאלה לגבי הטרקטורון.

גלעד ארדן: אתם לא חושבים שיש הבחנה בין מידת הרצינות והאחריות שאדם מרגיש שהוא נוהג על הכביש עם הולכי רגל ותחבורה מסביבו, לבין נער שנוהג על טרקטורון ומרגיש הרבה יותר חופשי להשתולל.

גלעד ארדן: הם נוסעים בדיונות וליד חוף הים.

גלעד ארדן: מבחינת הגיל, אתם לא חושבים שאולי רצוי להעלות את הגיל?

גלעד ארדן: בסך הכל, טרקטורון זה בדרך כלל ל-fun, זה לא נדרש - -

חווה בן ארי: אתמול נהרג ילד על טרקטורון.

צבי יוזן: שקלנו את זה בוועדה.

גלעד ארדן: אני אומר לך את זה מניסיוני האישי, כמי שנסע על טרקטורון, וראיתי מה עושים עם זה.

צבי יוזן: חשבנו על זה והתלבטנו, אבל היות והקדמנו את גיל הנהיגה בכלל בארץ, חשבנו שצריכים שיהיה כלל אחיד.

צבי יוזן: אם אנחנו נותנים רשיון נהיגה לרכב פרטי, שהוא גם נוסע מהר, בגיל 17, אנחנו צריכים גם פה לעשות אותו כלל כדי לא לסבך את המערכות, שזה 16.5, וזה 17, וזה 17.5.

גלעד ארדן: אז למה בטרקטור זה מגיל 16?

צבי יוזן: כי טרקטור מיועד לעבודה בקיבוצים ומושבים, זה כלי עבודה, לכן כל הרציו שהיה כל השנים, שלפני שהוא מקבל רשיון נהיגה, שיוכל לעזור ולנהוג על טרקטור, גם במגזר הערבי, גם במגזר הדרוזי, גם במגזר היהודי.

צבי יוזן: לכן הפרדנו בין טרקטור, שהוא ממש מיועד לעבודה, לבין טרקטור משא, שאפשר גם לנסוע אתו בכבישים ושם הכללים יהיו לגמרי אחרים.

גלעד ארדן: מה המצב בחוץ לארץ לגבי טרקטורון, זה גם אותו גיל כמו כלי רכב רגיל?

צבי יוזן: יש ארצות שבגיל 16.5 מקבלים רשיון נהיגה, ויש ארצות שבגיל 18.

צבי יוזן: היות וקבענו בוועדה שהכלל הוא גיל 17, אני חושב שטוב לקחת באותו קו, וללכת עם זה.

צבי יוזן: החתך הוא רוחבי, הוא יותר קל גם מבחינת התקנות, מבחינת היישום, מבחינת הבקרה, מבחינת החישוב.

גלעד ארדן: זה שיקול מאוד חשוב, בקרה.

צבי יוזן: אני 42 שנה במערכת הזאת, הייתי גם אחראי על הנהיגה והייתי גם בוחן.

צבי יוזן: אני חושב שטרקטורון מגיל 17, עם המבחנים שנעשה לו, זה שווה ערך לרכב ולא צריך להעלות את הגיל.

צבי יוזן: זו גם דעת הוועדה המקצועית שישבה עם כל הגורמים.

צבי יוזן: שקלנו את זה, היו ויכוחים, זאת ההמלצה.

גלעד ארדן: הויכוחים היו עם כאלה שרצו להעלות את הגיל?

צבי יוזן: שאלו איזה גיל, היו כאלה שאמרו 16, למה לא כמו טרקטור.

צבי יוזן: בסופו של דבר אמרנו שאם יש היום חקיקה, גיל 17 זה גיל שאנחנו כבר סומכים על הנער או הנערה, מקבלים רשיון נהיגה, ולא נעשה פה אפליות.

איתן כבל: אני מבין שאת מה שאתה אומר, חה"כ ארדן.

איתן כבל: אצלנו, בכביש 444 על יד קיבוץ נחשונים יש ואדי שכל יום שישי יש התכנסות של כל הטרקטורונים, ועושים שם דברים – חבל לכם על הזמן.

איתן כבל: אני חושב שגיל 17, זה גיל שבו נותנים רשיון לרכב, ואם הוא לא נוהג טוב הוא הופך להיות פצצה סביבתית, ובכל זאת נותנים לו.

איתן כבל: זה לא רק שהוא, חלילה יכול לפגוע בעצמו, אלא הוא הופך להיות נזק סביבתי, ובכל זאת אנחנו מקווים שגיל 17 - -

גלעד ארדן: התכוונתי לאווירה שהוא נמצא בה כשהוא נוהג בטרקטורון.

גלעד ארדן: אופנוע מעל 500 סמ"ק – מאיזה גיל אפשר לעשות רשיון?

צבי יוזן: 21.

גלעד ארדן: למה?

גלעד ארדן: חתך אחיד, שיהיה קל - -

צבי יוזן: אופנוע זה כלי הרבה יותר מסוכן.

צבי יוזן: טרקטורון הוא בדרך כלל יותר בשטח.

גלעד ארדן: זה מה שמדאיג אותי.

צבי יוזן: אבל נותנים לו רשיון נהיגה 02, בעצם הוא יכול לנסוע על כלי עד 4 טון, הרשיון הוא מ-0 עד 4 טון.

צבי יוזן: הוא גם יכול לקחת משאית קטנה לנסוע בכל כבישי הארץ, זה הרבה יותר פשוט מהטרקטורון הזה.

צבי יוזן: אנחנו בסך הכל הולכים לעשות היום הקשחות בתכנית הלימודים, בבחינה, אבל בגיל אני לא חושב שצריכים להחמיר.

דני מדר: אני מארגון מורי הנהיגה, ואני גר במושב גאולים.

דני מדר: יש חתך אדיר של נערים שבגיל 16 נוסעים גם בטרקטורון, עם רשיון או בלי רשיון.

צבי יוזן: זה לא נימוק.

דני מדר: זה חתך אדיר.

דני מדר: אם לא תורידו את הגיל, תגרמו שאנשים ייסעו נגד החוק.

צבי יוזן: טרקטור משא, זה בעצם השינוי הגדול שעשינו.

צבי יוזן: זה כל ה"מיולים" למיניהם.

צבי יוזן: אמרנו שאם בגיל 16 הוא יכול לקבל רשיון נהיגה על טרקטור ולעזור בשדה, בסדר.

צבי יוזן: יהיו לו חודשיים ללמוד לבד, הוא צריך לקחת 8 שיעורי נהיגה נוספים, ולעבור מבחן בתוך העיר, כמו שעוברים מבחן לרכב.

איתן כבל: כלומר, זה מבחן נוסף ל"מיול".

צבי יוזן: כן, והוא יעשה "טסט" בתוך צמתים, ילמד השתלבות בתנועה, ויקבל היתר לנהיגה בטרקטור משא.

צבי יוזן: אם הוא בגיל 17, ויש לו כבר רשיון 02, אז זה מתייתר, והוא יכול לנהוג גם על טרקטור משא, כי לטרקטור משא יש הגה, גיר ובלמים כמו ברכב.

צבי יוזן: אז יעשו שיקול: מי שרוצה רכב ינהג גם בזה, מי שרוצה להקדים – יעבור הכשרה מיוחדת.

גלעד ארדן: זאת אומרת, שבפועל מי שנוהג על טרקטור יכול גם על טרקטורון - -

חווה בן ארי: ללמוד 8 שיעורים ולהיבחן.

צבי יוזן: בגיל 16 מוציאים רשיון לטרקטור, חודשיים צריך לנסוע לבד, אחרי חודשיים 8 שיעורים, זה בערך עוד שלושה שבועות, זה כבר 3 חודשים.

צבי יוזן: אחר כך הוא צריך לקבל תור לטסט, שיחכה עוד פעם חודש וחצי.

צבי יוזן: פיזית, הוא יכול לקבל את הרשיון בגיל 16.5 לא לפני זה, אם הוא עבר את הבחינה.

גלעד ארדן: ב"מיול" הוא למעשה יכול לנסוע גם בעיר, מגיל 16.

איתן כבל: צריך איזה סוג של היגיון שיימשך לאורך כל הקו.

איתן כבל: "מיול" הוא רכב לכל דבר ועניין.

איתן כבל: יש לו הגה, יש לו גיר, ואפשר לנסוע אתו בתוך העיר, אפשר לקחת במושב שליד הנהג מי שרוצים.

איתן כבל: אין הבדל בין "מיול" לבין רכב פרטי.

איתן כבל: הוא גם יכול לקחת אנשים מאחור, אני חושב.

צבי יוזן: לא, אסור לו.

צבי יוזן: מה שאתה אומר נכון מצד אחד, אבל ה"מיולים" משמשים גם להובלת משאות.

צבי יוזן: רצינו שמי שיעלה על זה, שתהיה לו הכשרה.

איתן כבל: סליחה שאני קוטע אותך, אבל ממה נפשך?

איתן כבל: אחת הבעיות המרכזיות בנהיגה זה השתלבות בתנועה.

איתן כבל: החלק של איך לנהוג, איך להעביר הילוכים – בסדר.

איתן כבל: לשיטתי - אני מנסה להיכנס לראש שלכם - "מיול" הוא כמו "פרייבט" לכל דבר ועניין.

איתן כבל: אם אתה מרשה לנסוע בתוך העיר, המשמעות היא – וכל נהג יודע – שהבעיה המרכזית בנסיעה בעיר היא השתלבות בתנועה, ואז אין הבדל בין הרכב שנוהג בו חה"כ ארדן או ה"מיול".

גדי אבירם: אני יבואן של מיולים.

גדי אבירם: אני רוצה לשאול את חברי הכנסת, מה יותר מסוכן, במה היית נותן לילד בן 16 לנסוע: באופנוע 50 סמ"ק, אתו הוא משתלב בתנועה, עושה את כל הדברים.

גדי אבירם: רמת הסיכון שלו –יעידו פה אנשי המשטרה – by far יותר גדולה.

גדי אבירם: ה"מיול,, מבחינת המהירות שלו נוסע 50 קמ"ש לשעה, מבחינת הסטטיסטיקה עד היום, ישנם סדר גודל של בערך 2,000 "מיולים" שנוסעים.

גדי אבירם: עד היום אין הרוג אחד על סוגי הכלים האלה.

שולמית שמעון: אתמול נהרג מישהו.

גדי אבירם: זה לא על "מיול".

גדי אבירם: גם אם זה אחד – אנחנו מדברים כבר על ותק של 10 שנים – לצערי, אנחנו יכולים למנות מספר הרבה יותר גדול גם של פצועים וגם של הרוגים באופנועים 50 סמ"ק.

איתן כבל: העניין ברור.

איתן כבל: בבקשה מר צברי.

חגי צברי: לקחו את טרקטור המשא, ואמרו שנותנים 8 שיעורים למי שעולה על כביש, רצו להתייחס לזה שהתחילו לקנות את הכלים האלה ולהשתמש בהם ילדים צעירים בעיר.

חגי צברי: אבל צריך לזכור, כשמקבלים רשיון נהיגה רגיל לטרקטור בגיל 16, אין מניעה שהטרקטור ייסע בעיר.

חגי צברי: אין תקנה שקובעת שבטרקטור נוסעים רק בקבוץ או במושב.

חגי צברי: טרקטור יכול לטייל בכל כביש, גם פה בירושלים, בגיל 16.

חגי צברי: אנחנו לא רואים את הטרקטור מטייל בעיר כל היום, כי יש לו ייעוד.

חגי צברי: אנשים לא קונים טרקטור בשביל לנסוע בעיר.

חגי צברי: כיוון שאת ה"מיול" קנו לעיר, אמרו: נכשיר את הנהגים הכשרה נוספת.

איתן כבל: נכון שאני רואה לפעמים אנשים יוצאים לבילוי בערב שבת עם משאית עם מערבל בטון, אבל אני לא רוצה להביא את זה לידי אבסורד.

איתן כבל: אני חשבתי שמי שיש לו רשיון בגיל 16 לטרקטור, הוא לא יכול להסתובב בעיר עם טרקטור ולעשות עבודות עפר.

איתן כבל: הוא אמור להגיע לשדה ולעשות עבודת שטח.

איתן כבל: שם יש גם שלט שאומר שבין שעות מסוימות יש מעבר לכלים חקלאיים, והוא אמור לנסוע על שולי הדרך ולהגיע חזרה למוסך או לאיפה שהוא אמור להשאיר את הטרקטור.

איתן כבל: אם אין הדברים ברורים, והמשמעות היא שמי שקבל רשיון לטרקטור בגיל 16, יכול להסתובב בעיר, לצאת לבלות בקולנוע עם הטרקטור - -

צבי יוזן: אני לא ראיתי דברים כאלה.

חווה ראובני: זה הוא יכול גם היום, את זה אנחנו לא משנים.

צבי יוזן: יש לי תשובה.

צבי יוזן: אנחנו משנים את כל תכנית הלימוד והבחינה של טרקטור.

צבי יוזן: אני קורא את הדבר הראשון: "כניסה למגרש, חציית כביש שייסלל בכניסה תוך הדמיית כלי - " אנחנו נותנים דגש גם לטרקטור.

צבי יוזן: הרי הם גם חוצים כבישים לעבור לשדות.

צבי יוזן: היום זה לא נבחן.

צבי יוזן: כל התכנית, יחד עם משרד העבודה, משתנה, וגם נותנים להם כלים, שאם הוא צריך או לנסוע קטע בין מקום למקום – יהיה לו.

צבי יוזן: אני לא חושב שצריך לגעת בזה, כי זאת לא הבעיה.

צבי יוזן: אנחנו לא רואים טרקטורים בכבישים, אנחנו רואים את ה"מיולים" בכבישים.

צבי יוזן: מי שצריך היה לצאת פה בצעקה זה החקלאים, לא אנחנו, כי זה כלי עבודה בעצם.

צבי יוזן: לכן אני חושב שצריך להשאיר את זה, שמנו דגש בתכנית לימודים לבחינה אחרת לגמרי.

איתן כבל: תודה.

שאול שרון: אני מקווה שחברי הוועדה יקבלו בהבנה את דבריי.

שאול שרון: אני חושב שצריך לחייב גם את נהגי הטרקטורים לעבור 8 שיעורים, מפני שהם נכנסים לעיר.

שאול שרון: אני לא חושב שמר יוזן יתנגד לזה.

אריה כרנדיש: בקטע של הטרקטורים אני מצד אחד מאוד מודאג, מצד שני מאוד שמח שהנושא הזה עולה בוועדת הכלכלה של הכנסת.

אריה כרנדיש: שתפנו בעבר, במשך שנים, פעולה ועשינו את העבודה יחד עם משרד התחבורה, וגם משרד העבודה היה שותף.

אריה כרנדיש: אני חושב שזה התחום היחיד בתחום הנהיגה – וזה לא נאמר – שהוא כל כך מורכב בגלל הנושא שנער בגיל 16 צריך כבר לנהוג, כי אנחנו עדין מעונינים שהנערים שלנו ימשיכו לעזור בבית, עוד לפני שהם מתגייסים לצבא.

אריה כרנדיש: עם כל זה שהמשק הוא טכנולוגי, ועם כל זה שיש עובדים זרים, אנחנו רוצים גם את הנערים.

אריה כרנדיש: החליטו להפריד את הרשיון לפני למעלה מ-30 שנה, ברשיון שקבלו בעבר על רכב פרטי היה אוטומטית גם טרקטור.

אריה כרנדיש: זה לא היה נכון, היו תאונות.

אריה כרנדיש: הפרידו את הנושא, ואני חושב שזה היה חכם.

אריה כרנדיש: התחום היחידי שלומד תלמיד בכיתה 44 שעות עיוניות, זה על הטרקטור, לא ברכב פרטי, לא באוטובוס, לא במשאית, לא בשום כלי אחר.

אריה כרנדיש: יושב תלמיד ולומד את הדברים האלה, ונוסף לזה הוא עושה גם עד 18 שעות מעשיות.

אריה כרנדיש: אני חושב שהתכנית הזאת נכונה, יש דיונים שנשנה אותה, נוסיף עליה, נעשה את המבחנים קשים יותר.

אריה כרנדיש: אני מאוד מודאג, היינו שותפים, היו ויכוחים, הגענו להסכמה בנושא הזה, וראינו את טובת הבטיחות, בעיקר של הנערים והילדים שלנו במושבים, בקבוצים ובהתיישבות, אבל אני מודאג מהיישום של הדברים האלה.

אריה כרנדיש: יש מחוקקים, והדברים לא קורים תמיד בשטח, לפעמים קורה שנותנים רשיון לרצח.

גלעד ארדן: אז אתה תומך או מתנגד?

אריה כרנדיש: אני בהחלט תומך בהצעה.

איתן כבל: אני מציע לגבי טרקטור המשא, שאפשר יהיה להתחיל ללמוד בגיל 16.5, לפי כל הכללים שמציעים הוא לא יעלה על הכביש לפני גיל 17, ואז נכניס אותו חזרה לאותה קטגוריה כמו רכב פרטי.

גלעד ארדן: היום אפשר להתחיל ללמוד מגיל 16.

חווה ראובני: 16 וחודשיים.

צבי יוזן: בעצם יותר קל להגיד שבגיל 16.5 הוא יכול להוציא את הרשיון, ואז הוא יצטרך לחכות חודשיים לפחות, ואז עוד 8 שיעורים, והוא יגיע כמעט לגיל 17, שאז אפשר לקבל רשיון על רכב פרטי.

צבי יוזן: הוא יעשה את השיקול אם הוא רוצה רכב פרטי או טרקטור משא.

צבי יוזן: מי שיש לו רשיון רכב פרטי יש לו אוטומטית רשיון על טרקטור משא, אבל זה רק מגיל 17.

חווה ראובני: בגיל 16.5 הוא יוכל לקבל רשיון נהיגה, או להתחיל את התהליך?

צבי יוזן: להתחיל את התהליך.

דני מדר: אני חושב שנעשית טעות בעניין הזה.

דני מדר: חוק ניתן לבני אדם, אם אתם רוצים להעלות את הגיל – הכלים נמצאים במושבים, לוקחים ציבור ומוציאים אותו מחוץ לחוק.

איתן כבל: סליחה, בפועל גם גונבים ועוד לא חוקקנו חוק שמאשר לגנוב.

איתן כבל: אני מקצין את זה.

איתן כבל: הפיתויים קיימים סביבנו כל הזמן, בשביל זה מחוקקים את החוקים.

איתן כבל: אתה יכול להגיד לי מגיל 16, ואם אני אבוא אליך למושב, אני גם אראה ילדים בני 14 נוהגים ב"מיולים", ואתה יודע את זה, ואנחנו יודעים את זה.

איתן כבל: אז מה?

איתן כבל: אתה רוצה שאני אוריד את זה לגיל 13?

דני מדר: מר כרנדיש אמר עכשיו שלמעשה אנחנו רוצים להביא את הנוער למשקים, שיעזרו במשק הבית.

איתן כבל: אפשר לחשוב שיש צי של "מיולים" אצל כל חקלאי, וכל מה שעושים כל היום הנערים זה לעבוד על ה"מיולים".

איתן כבל: המשקים יעשו סידור עבודה אחר.

איתן כבל: בוא לא ניסחף ונגזים.

איתן כבל: הבעיה המרכזית היא לא כשהוא עובד במושב, אלא כשהוא בכניסה לעיר.

איתן כבל: היום ה"מיול" הפך להיות סמל סטטוס.

איתן כבל: אני חושב שהסיכום הוא הגיוני ומובל.

אריה כרנדיש: אתם יודעים מה מספר ה"מיולים, שנמכרים פה בשנה?

אריה כרנדיש: חושבים שמדובר על אלפים, אבל זה 300 כלים בשנה בסך הכל.

אריה כרנדיש: רוב הכלים זה כלי עבודה וחקלאים.

אריה כרנדיש: אני לא מוצא היגיון בעובדה - -הרבה מושבים וחקלאים החליפו את כלי העבודה הישנים שלהם ב"מיולים" – ואתה אומר עכשיו לאותו נער בן 16 שתומך במשפחה – כי העירונים, כולם רואים אותם אבל הם בודדים – במושבים לחזור לטרקטור הישן של אבא ולנסוע אתו עד גיל 16.5 ואחר כך לעבוד עם ה"מיול".

אריה כרנדיש: אני חושב שאנחנו עושים פה עוול לא נורמלי.

אריה כרנדיש: אני גם יבואן של אופנועים - -

גלעד ארדן: דרך אגב, העלית נקודה טובה עם אופנועי ה-50 סמ"ק, נדון גם על זה, יכול להיות שצריך להעלות גם פה את הגיל.

אריה כרנדיש: אני חושב שצריך לעשות את זה אחרי הצבא כדי שלא ייהרגו לפני זה.

אריה כרנדיש: חלק גדול מאותם צעירים - ואנחנו מדברים על חלק גדול מכמות נורא קטנה – שנוסעים היום ב"מיולים" זה כאלה שזה הפשרה מאופנוע.

אריה כרנדיש: אני חושב שכדאי לבדוק את זה, כי אנחנו מדברים בנושא של בטיחות, והמחוקק צריך לשמור על האזרחים.

אריה כרנדיש: בואו נבדוק את עצמנו, האם זה שאנחנו נותנים להם לנסוע ב"מיולים" אנחנו לא מיטיבים עם הבטיחות שלהם.

אריה כרנדיש: אם תעלו את זה ל-16.5, אומר עבדכם הנאמן שחבל, ותעשו את זה כבר מגיל 17, כי 16.5, כמו שאמר מר יוזן זה 17, ואפשר למשוך את זה לשם.

אריה כרנדיש: אזי אתם קורעים את גזר דינם של הילדים בזה שאתם דוחפים אותם לאופנועים, ובזה שאתם מעלים את רמת הסיכון שלהם.

אריה כרנדיש: עוד נקודה, מי שנוסע ב"מיולים", ויעידו על זה כל מורי הנהיגה, ילד שצבר ניסיון ב"מיול" בכביש, מגיע לכביש בטוח יותר והוא נהג טוב יותר.

אריה כרנדיש: הוא קיבל את הניסיון שלו בנהיגה במהירות נמוכה.

גלעד ארדן: אז שיצבור ניסיון מגיל 13, יהיו לו 4 שנים.

איתן כבל: העניין ברור.

איתן כבל: מנקודת המבט שלי, אני לא רואה את זה כמוך.

איתן כבל: אני חושב שבסופו של עניין המחוקק צריך לקבוע איזשהו חיתוך.

איתן כבל: יש איזה סוג של היגיון שכולנו מתלכדים סביבו, ואני מניח שגיל 17 הוא גיל שעדיין יש לו בעיה בכלים האלה, אבל למרות זאת אנחנו לא עוצרים את כל התהליך, מהסיבות שמנית.

איתן כבל: עדיין, גיל 17 זה גיל יותר בשל, עם כל הכבוד לחקלאים במושב.

איתן כבל: גם אני מסתובב במושבים ויודע איך עובדים, אז בואו לא נפריז, בואו לא נהפוך את כל עבודת המשק החקלאי כאילו היא סביב ה"מיולים".

צבי יוזן: אז הסיכום הוא שהוא יכול לקבל רשיון נהיגה לטרקטור משא מגיל 16.5.

חווה ראובני: הוא יכול להתחיל את התהליך בגיל 16.5.

איתן כבל: אמרנו שהתחלת התהליך היא בגיל 16.5, כי אמרנו שבפרק הזמן של החצי שנה הזאת הוא יגיע לגיל 17.

דני מדר: אז לא עשיתם כלום.

איתן כבל: יכול להיות.

איתן כבל: אתה רוצה שנעלה את זה ל-18?

דני מדר: לא, שתורידו ל-16.

אריה כרנדיש: הייתה ועדה שעבדה על הנושא הזה כמעט שנה.

אריה כרנדיש: עבדכם הנאמן היה שותף בה.

אריה כרנדיש: היה ויכוח בינינו לבין משרד התחבורה בעניין הזה.

אריה כרנדיש: בקטע הזה הצעתי – הצעתי לא התקבלה ואני חוזר עליה פה – חשוב לנו שהנערים שלנו לא ייסעו ללא רשיון.

אריה כרנדיש: עד היום, בגיל 16 הוא קיבל רשיון ונהג גם על ה"מיול".

אריה כרנדיש: יש הרבה "מיולים" שמשמשים בעבודה בשטח.

אריה כרנדיש: הייתי ער לנושא הזה שאמרו שבהרצליה נוסעים ילדים, יש בעיות קשות והמשטרה עלתה על זה.

אריה כרנדיש: לכן, צידדנו גם בנושא של הוספת 8 שיעורי נהיגה.

אריה כרנדיש: הצענו שכמו שעל הטרקטורון מותר לו לנסוע רק בדרכי עפר, ובתוך המושבים והקבוצים בכבישים, הצענו אותו דבר לחקלאי שבתעודה שלו יש לו "מיול" חקלאי, שיאפשרו לו לנסוע בשטח המגורים והשטחים שלו על ה"מיול" כבר בגיל 16.

אריה כרנדיש: כדי שלא יהיה עבריין, כדי שלא נהרוג אותו.

צבי יוזן: אי אפשר לפקח על זה.

איתן כבל: בואו לא נגזים, אתם לא משק סגור, שיש לכם את החיים שלכם ומה מותר לכם לאחר אסור.

איתן כבל: אם יבוא מישהו שהוא לא חקלאי וירצה לקנות "מיול" מתנה לילד שלו?

איתן כבל: איך נפקח על זה?

אריה כרנדיש: מותר לטרקטורון לנסוע רק בדרכי עפר, בקבוצים ובמושבים.

צבי יוזן: אני ממשיך הלאה.

צבי יוזן: רכב שטח, זה דבר חדש, זה מיועד רק לשטח – טום-קאר.

חנניה אפנג'ר: הוא יכול להגיע ל-80 קמ"ש.

חנניה אפנג'ר: מותר לו לנסוע רק בדרכי עפר.

צבי יוזן: הרכב הזה לא נוסע על הכביש, הוא נועד רק לתיירות, מסלולים.

איתן כבל: האם המשמעות היא שהוא מובל על רכב מוביל, ומורידים אותו רק בשטח?

צבי יוזן: כן, או לחצות כביש אם הוא חייב.

חווה בן ארי: הגבלנו גם את המשקל, שלא ייכנסו פה כל מיני ג'יפים וכלים שהם רכב.

גלעד ארדן: כמה עולים רכבים כאלה?

גדי אבירם: כמו טרקטורון.

גלעד ארדן: איזה נפח מנוע זה?

חווה בן ארי: הוא יכול להיות עד 750 סמ"ק.

צבי יוזן: מי שיכול לנהוג זה או שיש לו את ה-01 – זה הטרקטור שיש לו הגה, או 02.

איתן כבל: מאיזה גיל אפשר לנהוג בזה?

צבי יוזן: 16.

צבי יוזן: אין לנו בעיות עם זה, זה רכב בטוח, זה רכב שטח.

צבי יוזן: לא היו עם זה בעיות, הוא עם הגנות טובות.

צבי יוזן: בדרך כלל יוצאים בקבוצות, מסלולים מיוחדים שנוסעים בהם.

צבי יוזן: גם עם המשטרה לא היו בעיות, עם חגורות.

צבי יוזן: זה מוציא פורקן, במקום לנסוע בדבר לא מסודר, יש פה דבר מסודר.

צבי יוזן: אני מציע שנעבור עכשיו לתקנות, שם יש פרוט.

חווה ראובני: קודם כל יש כמה הגדרות.

חווה ראובני: "אחרי הגדרת "גרור" יבוא: "דיפרנציאל" - מחלק כוח ותנועה שהרכיב יצרן הרכב בתהליך ייצורו, המאפשר רדיוס סיבוב והעברת כוח הנעה בין גלגלים שונים באותו סרן כהגדרתו בתקנה 266".

איתן כבל: שתדעי לך, בגלל סעיפים כאלה, 20 שנה לא עשיתי תיאוריה.

איתן כבל: איך אפשר בכלל לקרוא את זה?

חווה ראובני: כשניגשתי לוועדה הזאת, אמרתי: מה?

חווה ראובני: אז הסבירו.

חווה ראובני: אני אסביר מה שלי הסבירו.

חווה ראובני: התקן זה הוא המבחין בין כלי הרכב שמותר להם לנסוע בכביש לבין אלה שאסור להם.

חווה ראובני: כאשר רכב נוסע בעיקול, בפנים העיקול צריך לעבור מרחק קצר יותר מאשר הגלגל החיצוני.

חווה ראובני: דיפרנציאל מעביר את הכוח של המנוע באופן שמאפשר להגה להסתובב בלי להתהפך.

חווה ראובני: משרד המשפטים התעקש שניתן את ההגדרה של דיפרנציאל.

חווה ראובני: לא הספיק להם שזה עניין טכני, שיש לו מובן מכני ברור, וביקשו הגדרה – בבקשה.

חווה ראובני: בהגדרה של טרקטור אנחנו משנים את ההגדרה של טרקטור.

חווה ראובני: כתוב: "טרקטור – רכב מנועי המיועד לפי מבנהו לגרירה או לגרירה וביצוע עבודות".

חווה ראובני: הורדנו "או לגרירה וביצוע עבודות", הגדרה שתיוותר היא: "רכב מנועי המיועד לפי מבנהו לגרירה ולביצוע עבודות, שצוין ברשיון הרכב כטרקטור".

חווה ראובני: פשוט יש כפילות של המילה "גרירה".

חווה ראובני: עכשיו אנחנו נותנים את ההגדרה החדשה של טרקטור המשא שכולנו דברנו עליו - "מיול".

חווה ראובני: הוא קודם כל טרקטור, הוא צריך לעמוד קודם כל בהגדרה של טרקטור, וגם בדרישות הבאות: "הוא נע על 4 גלגלים לפחות; משקלו הכולל המותר לא עולה על 1500 ק"ג; ההיגוי שבו נעשה באמצעות הגה; הוא מצויד בדיפרנציאל; - מה שהסברנו קודם – הוא בעל משטח הטענה שהרכיב היצרן בתהליך ייצורו, המיועד לגרירה והובלת טובין; הוא צוין ברשיון הרכב כטרקטור משא;" השורה האחרונה באה לומר שלא נצטרך עכשיו – המשטרה או הקונה הפוטנציאלי – לבדוק מה זה.

חווה ראובני: ברשיון הרכב כבר יהיה נתון שזה נבדק, וזה אכן טרקטור משא.

חווה ראובני: אנחנו משנים את הגדרת טרקטורון, כיוון שהיום יש הרבה כלים שבמהותם הם טרקטורונים, אבל הם לא עומדים בדרישות הנוקשות שקיימות היום.

חווה ראובני: אז אנחנו נאלצים לרשום אותם כטרקטורים, כשהתוצאה של זה שמותר להם לנסוע בכביש, שלא צריך קסדה, שלא צריך מסגרת בטיחות, שעלות הביטוח שלהם מתאימה לסיכונים של טרקטור ולא לסיכונים של טרקטורונים וכו'.

חווה ראובני: אנחנו מבטלים את ההגדרות של נפח מנוע עד 500 סמ"ק משקל כולל מותר.

חווה ראובני: כיום הגדרת טרקטורון מבחינה למעשה את הטרקטורון באמצעות שני מרכיבים עיקריים, שזה משקל ונפח מנוע מוגבלים ל-500 סמ"ק.

חווה ראובני: הטרקטורונים גדלו, ולכן אנחנו ממליצים לשנות את ההגדרות.

חווה ראובני: את התוצר המשולב נקרא טרקטורון או טרקטור שנתקיימו בו כל אלה, קודם כל עומד בהגדרת טרקטור ואחר כך: "הוא נע על 4 גלגלים לפחות" – זה קיים היום.

חווה ראובני: אנחנו מוסיפים: "אופן הישיבה עליו הוא כשרגלי הנהג משני צדי המושב;" דהיינו רכיבה, לא כיסא.

חווה ראובני: "(3) ההיגוי שבו נעשה באמצעות כידון.

חווה ראובני: " להבדיל מהגה.

חווה ראובני: יישאר (4) הקיים היום: "הוא צוין ברשיון הרכב כטרקטורון".

חווה ראובני: כמו קודם, כדי שלא יהיה ספק במה זה נבדק.

חווה ראובני: זו הגדרת טרקטורון המוצעת על ידינו.

חווה ראובני: למעשה מה שיבדיל אותו מטרקטורים זה היגוי בכידון והרכיבה.

צבי יוזן: זו אבחנה ברורה שכל אחד יכול לראות, לזה יש כידון, על זה יושבים כמו שיושבים באוטו ועל זה יושבים כמו באוכף.

איתן כבל: אני רואה בראש העין קלנועים.

איתן כבל: כשזה בקיבוץ, במושב, כשהוא לא יוצא מתחום המושב – שגם היום יש שם כבר תנועה יותר גבוהה – זה בסדר.

איתן כבל: בראש העין מסתובבים קלנועים לעשרות, כמו רכב.

איתן כבל: זה כלי נהיגה לאנשים שנזקקים לזה, אבל היום הוא עושה פעולות של רכב לכל דבר.

צבי יוזן: נדרשנו לזה.

צבי יוזן: זה מיועד לאנשים מוגבלים ונכים.

חווה בן ארי: זו בעיה, משום שהרבה אנשים נהגו כל החיים, לקחו להם את רשיון הנהיגה, ורוצים להמשיך להיות ניידים.

חווה בן ארי: אנחנו מסדירים את זה.

צבי יוזן: הכוונה היא לאפשר לנסוע על מדרכות ולחצות כבישים, אבל לא להתנהג בכביש כמו אוטו, כי זה גם נוסע לאט, וגם אין ברקסים.

צבי יוזן: נעשה סדר בנושא הזה.

איתן כבל: בסדר.

איתן כבל: בבקשה גברתי.

חווה ראובני: "אחרי הגדרת "מכונה ניידת" יבוא: "מלגזה".

חווה ראובני: בשניות האחרונות לפני שנכנסנו לחדר עשינו קצת שינויים בנוסח מול מה שכתוב אצלכם.

צבי יוזן: משרד העבודה ביקש.

חווה ראובני: אז אני מקריאה את הנוסח הסופי, תקנו אצלכם.

חווה ראובני: "מכונה ניידת בעלת תורן או זרוע שליפה, להם מחובר מזלג או התקן אחר המיועד להרמה ולשינוע של משאות;" אני מוסיפה כאן על פי דרישת המשטרה: "ואשר צוין ברשיון הרכב כמלגז".

חווה בן ארי: למלגזה יש רשיון רכב?

שולמית שמעון: כן, יש לו רשיון, אנחנו קוראים לזה רשיון רכב, תגדירו את זה איך שאתם רוצים.

חווה בן ארי: מלגזה זה ציוד מכני הנדסי.

חווה בן ארי: בכוונה הוצאנו את הציוד המכני הנדסי - -

אתי בנדלר: "אשר צוין ברשיון שלו", גמרנו.

חווה ראובני: "אשר צוין ברשיונו", בסדר.

חווה ראובני: איזה רשיון שיש לו.

לאה ורון: תחזרו בבקשה על ההגדרה של מלגזה מחדש.

חווה ראובני: "מלגזה – מכונה ניידת בעלת תורן או זרוע שליפה, להם מחובר מזלג או התקן אחר המיועדים להרמה ולשינוע של משאות, ואשר צוינה ברשיונה כמלגזה".

חווה ראובני: "רכב שטח – זה הטום קאר – רכב מנועי המיועד על פי מבנהו לנוע בדרכי עפר בלבד, ואשר התקיימו בו כל אלה: הוא נע על 4 גלגלים לפחות; נפח מנועו לא עולה על 750 סמ"ק; משקלו העצמי אינו עולה על 750 ק"ג; ההיגוי שבו נעשה באמצעות הגה; הוא צוין ברשיון הרכב כרכב שטח.

חווה ראובני: " מבחני נפח מנוע ומשקל, כמובן נועדו להוציא את כל הג'יפים העירוניים למיניהם.

צבי יוזן: זאת אבחנה שכדי לא יגידו שהג'יפ הוא רכב שטח, וירצו מסים של רכב שטח, ויתחיל כל הסיפור.

צבי יוזן: זאת אומרת, זה עושה גם סדר אם באמת זה רכב שטח.

צבי יוזן: יש פה גם הגדרה של"ינוע בדרכי עפר בלבד".

איתן כבל: ברור.

איתן כבל: הלאה.

חווה ראובני: עכשיו אנחנו עוברים למהויות, אחרי שגמרנו עם ההגדרות.

חווה ראובני: "בתקנה 39א לתקנות העיקריות, בסופה יבוא:" תקנה 39א עניינה הסעת מכונה ניידת.

חווה ראובני: מלגזה זה סוג של מכונה ניידת, כמו שראינו בהגדרה, שיש עליה הגבלות של מהירות, גרירה, מקומות נסיעה וכו'.

חווה ראובני: לגבי מלגזה אנחנו רוצים לתת הוראה ספציפית.

חווה ראובני: "לא ינהג אדם" אנחנו מבקשים להוסיף כאן "ולא יפעיל".

צבי יוזן: לפי בקשה של משרד העבודה.

חווה ראובני: "לא ינהג אדם ולא יפעיל מלגזה" - -

אתי בנדלר: ולא יפעיל?

חווה ראובני: כי זה גם הרמה או הורדה של משאות.

חווה ראובני: "אלא אם כן קיבל הדרכה לפי תוכנית שאישרה רשות הרישוי".

צבי יוזן: מה שביקשה המשטרה – אני מעלה את זה פה לדיון – שהאישור הזה יהיה בכיס של מפעיל המלגזה.

צבי יוזן: אני שואל את המשטרה, לא ראיתי אף פעם את המשטרה נכנסת למפעל ובודקת רשיונות למלגזה.

צבי יוזן: אולי נסת

צבי יוזן: פק שזה יהיה במפעל, מה כל אחד ילך בכיס עם אישור ההפעלה שלו למלגזה?

שולמית שמעון: אם אנחנו מצלמים את התקנה כמות שהיא, ומשאירים אותה בלי אפשרות לאכוף אותה או בלי אפשרות לחייב את הנהג לשאת את זה עמו בעת שהוא משתמש או נוהג בה, אנחנו מוציאים את התוכן מהתקנה הזאת.

שולמית שמעון: יוצרים הוראת חוק שלא מבקשים בכלל אכיפה עליה.

איתן כבל: את צודקת, אני לא מתווכח עם זה, אבל אי אפשר לגזור גזירה שאין הציבור יכול לעמוד בה.

איתן כבל: במובן הזה, לא צריך להסתובב עם זה כל הזמן, הוא לא יוצא מחוץ למפעל עם זה.

איתן כבל: לכן, אני מניח שצריך לקבוע כלל שבמפעל יש תיק.

שולמית שמעון: את הרשיון של ציוד מכני הנדסי, שזה מבחינתנו רשיון רכב, חייב לשאת.

שולמית שמעון: באותה מידה אני מבקשת לצייד אותו בהיתר שאמנם הוא ביצע הדרכה.

שולמית שמעון: אם הוא נע במכונה ניידת, שיש לה מה שאנחנו קוראים רשיון רכב, זו דרישה לגיטימית, בסך הכל לצלם אותו.

שולמית שמעון: זה נקרא רשיון ציוד מכני הנדסי.

אתי בנדלר: איפה זה קבוע שהוא חייב לשאת את זה אתו כל הזמן?

שולמית שמעון: אם הוא נוהג בזה, לרכב חייב להיות משהו שאנחנו מגדירים כרשיון רכב.

אתי בנדלר: את בטוחה שיש הוראה שמחייבת אותו לשאת את זה כל הזמן?

שולמית שמעון: כן, כמו רשיון רכב.

שולמית שמעון: זו מכונה ניידת.

שולמית שמעון: יש את זה לרכב, לא לנהג.

שולמית שמעון: הוא צריך היתר, אחרת ייתקל בו שוטר והתקנה הזאת ריקה מתוכן אם אין לה אכיפה.

שולמית שמעון: אתם רוצים תקנה חינוכית – אין בעיה.

שולמית שמעון: המשטרה לא תוכל לאכוף את זה.

חגי צברי: בנושא של מלגזה, פה כתוב שמי שיצטרך לכתוב את התוכנית זה אגף הרישוי.

חגי צברי: האם הוא יכתוב את התוכנית של איך מפעילים את התורן למעלה למטה?

חגי צברי: מפני שזה לא היה בידי משרד הרישוי, להפעיל תורן של מלגזה היה בידי משרד העבודה.

אורי ישיף: לפי תוכנית שאשרה רשות הרישוי – עד כמה שאני יודע, אין תוכנית כזאת עדיין.

אורי ישיף: צריך היום להכניס תקנה שהוא קיבל הדרכה לפי תוכנית שלא קיימת.

אורי ישיף: דבר נוסף, מלגזות זה עולם ומלואו, זה עולם אחר, וזה כולל גם מתקנים מאוד מסובכים.

אורי ישיף: זה מגוון עצום, החל מכלים שבמפעל, כמו באוסם למשל, שהוא ניגש על ידי מחשב – זה עדיין מלגזה – ולוקח מהמדף את הבמבה, וכלה בנמל, כלי שלוקח מכולה של 45 טון.

אורי ישיף: לא יכולות להיות הוראות אחידות, זה לא מעשי, עם כל הכבוד למשרד הרישוי.

אורי ישיף: מעבר לזה, מלגזה זה דבר שעובד בתוך רכב – וכאן אני עונה לנציגת המשטרה - בתוך אזור שמוגדר כאזור תפעולי.

אורי ישיף: יש המון סוגי ציוד.

אורי ישיף: למשל,

אורי ישיף: בתעשייה האווירית אין מלגזה, אז הם מעבירים הכשרה את כל עובדי המפעל.

אורי ישיף: צריך לשנע איזה מנוע של מטוס וכל אחד רשאי, יש להם תוכנית הדרכה משלהם.

אורי ישיף: אין שוטר בתעשייה האווירית, וגם לא מעשי - -

איתן כבל: אין צורך להפליג בדוגמאות, העניין ברור.

חנניה אפנג'ר: כתוב "תוכנית שאישרה רשות הרישוי", פה לא נכתב שרשות הרישוי צריכה לכתוב את התוכנית.

חנניה אפנג'ר: יכול להיות שגוף אחר יכתוב אותה, ואז היא תהיה מאושרת על ידי רשות הרישוי.

חנניה אפנג'ר: עובדה שתוכניות לימודים של אוטובוסים, של משאיות נכתבות על ידי גורמים אחרים ואנחנו מאשרים.

דוד גרינברג: כשמדובר בהיתר הפעלה, למה הדבר דומה?

דוד גרינברג: אנחנו מכירים את המנופים הגדולים של אבי מנופים.

דוד גרינברג: הנהג שמרים את הכלי, יש לו בצמוד לרשיון גם היתר הפעלה.

דוד גרינברג: הוא נדרש להכשרה כדי להפעיל את המנוף.

דוד גרינברג: זה כדי להבין במה מדובר.

דוד גרינברג: יש רשיון לצורך נהיגה ורשיון לצורך הפעלה.

איתן כבל: זה ביניכם אנשים המקצוע.

איתן כבל: זה לפעמים מצחיק אותי, שמגיעים לכאן וכאילו פעם ראשונה משוחחים על העניין.

איתן כבל: אם יש המון סוגים של מלגזות, ואחת אפשר להפעיל רק ביד שמאל ואחת רק ביד ימין, ואחת רק עם הרגל – זה בפירוש תפקידכם כאנשי מקצוע לתת לנו משהו שהוא שלם, עוד לפני אם הוא נושא את זה אתו בכיס או לא נושא את זה אתו בכיס.

איתן כבל: כאן, בזמן הקצר שהתייחסנו, נושא המלגזות הוא אולי יותר מורכב ומסובך מכל הטרקטורונים ומכל העניינים האחרים שהתייחסנו אליהם.

איתן כבל: לכן, אני מבקש, מר יוזן, כאן כתוב רשות הרישוי - -

צבי יוזן: יש לי הצעה איך לגמור את זה, "בהתייעצות עם משרד העבודה".

צבי יוזן: זה יספק אותנו, התוכנית תהיה משותפת, ובזה גמרנו את העניין.

איתן כבל: הדיון התחיל בעקבות הבקשה של סנ"צ שולמית שמעון, ואז התברר שיש סוגים ונחשפנו לעולם ומלואו.

איתן כבל: מר ישיף שאל, מה יעשו בתעשייה האווירית?

איתן כבל: כל עובד יצטרך לשאת בכיס רשיון הפעלה?

איתן כבל: אני מציע שאתם תשבו ביניכם, תבררו מקצועית את העניין הזה.

איתן כבל: אני בטוח שאם תצליחו לברר את זה מקצועית לעצמכם, איך ינהגו העובדים בתעשייה האווירית, האם כל אחד יהיה חייב – ברגע שיעבור את ההכשרה - להסתובב עם זה בכיס או שתצטרכו ביניכם להחליט - -

אתי בנדלר: נאמר שתקנה 2 לא אושרה, ונקבע דיון נוסף.

צבי יוזן: אדוני היו"ר, יש לנו מחלוקת.

צבי יוזן: משרד התחבורה מתנגד למה שהמשטרה מבקשת, אנחנו חושבים שזה לא הגיוני.

איתן כבל: מר יוזן, אני לא דברתי על זה.

איתן כבל: להסתובב עם זה בסוף, זה פועל יוצא של איך אתה מתייחס לסוגים השונים.

איתן כבל: לכן אני מבקש שתשבו ביניכם ותנסו למצוא פשרה.

איתן כבל: אני לא מאשר את זה כפי שזה, זה יובא לדיון נוסף.

איתן כבל: נמשיך הלאה.

חווה ראובני: עכשיו באות 3 תקנות שקובעות את הנורמות לגבי סוגי הרכב החדשים שיצרנו, את נורמות השימוש בהם וסדרי התנועה בדרכים.

חווה ראובני: "אחרי תקנה 39ג לתקנות העיקריות יבוא: תקנה 39ד.

חווה ראובני: תנועת טרקטור משא ובטיחותו.

חווה ראובני: (א) הנוהג בטרקטור משא לא יסיע עליו אדם נוסף אלא אם כן קיבל היתר לכך מאת רשות הרישוי וההיתר נרשם ברשיון הרכב.

חווה ראובני: "

אתי בנדלר: אני רוצה להבין.

אתי בנדלר: ההיתר צריך להיות ברשיון של הרכב, לא ברשיון הנהיגה האישי של האדם, אז מדוע לא מספיק לומר שהנוהג בטרקטור משא לא יסיע עליו אדם נוסף אלא אם כן ניתן לכך היתר שנרשם ברשיון הרכב.

אתי בנדלר: הרי ההיתר הוא לא היתר אישי.

איתן כבל: אמרנו שטרקטור משא זה ה"מיול".

איתן כבל: מה זה "מיול" – זה הגה, כפי שקבענו את ההגדרות, גלגלית, ויש לו מושב לידו.

איתן כבל: בהגדרה של הרכב לא עשו את זה בשביל יופי, כשנגמר לו המקום מאחור - - למה נדרש היתר מיוחד?

צבי יוזן: ואם הוא ייקח במקום 2, 3 כמו שהוא עושה היום?

אתי בנדלר: מה יהיה כתוב ברשיון הרכב?

אתי בנדלר: הרי הוא רשאי להסיע נוסע, נכון?

חנניה אפנג'ר: גם ברכב פרטי מופיע ליד הנהג נוסע אחד או 2.

חווה ראובני: ה"מיולים" שיש בהם מקום אחד לא יקבלו היתר, ה"מיולים" שיוצרו עם שני מקומות יקבלו היתר, זה תלוי.

חווה ראובני: גם באופנועים, יש כאלה שאפשר להרכיב עליהם ויש כאלה שלא, זה תלוי במבנה.

לאה ורון: זה רשום ברשיון הרכב, לא ברשיון הנהיגה.

אתי בנדלר: השינוי היחיד שמתחייב אם כך בתקנה, יהיה במקום "קיבל" "ניתן".

איתן כבל: צודקת.

חווה ראובני: "(ב) מהירות נסיעתו של טרקטור משא לא תעלה על 50 קמ"ש.

חווה ראובני: (ג) לא ינהג אדם בטרקטור משא ולא ירשה לאחר לנסוע עליו אלא אם כן הנוהג וכל נוסע חגורים בחגורת בטיחות כאמור בחלק ג' לתוספת השניה.

חווה ראובני: "

איתן כבל: אני רוצה לעצור לשניה.

איתן כבל: מה המהירות המרבית שה"מיול" יכול להגיע אליה?

אריה כרנדיש: "מיולים" של קוואסאקי מגיעים מהיצרן באופן כזה שלא ניתן להעלות את המהירות שלהם מעל 45 קמ"ש.

איתן כבל: וחוץ מקוואסאקי יש עוד סוגים?

חנניה אפנג'ר: יש סוגים אחרים שמגיעים ל-70 קמ"ש.

צבי יוזן: אז פה צריך הגבלה.

חווה ראובני: הגבלנו ל-50 קמ"ש.

חווה ראובני: עכשיו זה חובת חגירה בתקנה שהקראתי.

איתן כבל: זאת אומרת שיש חובת חגירה גם בשעות העבודה, זה לא כמו נהג מונית.

חווה ראובני: עכשיו אותו דבר ברכב שטח.

חווה ראובני: "(א) לא ינהג רכב שטח בכביש אלא לשם חצייתו.

חווה ראובני: (ב)

חווה ראובני: מהירות נסיעתו של רכב שטח לא תעלה על 40 קמ"ש.

חווה ראובני: (ג)

חווה ראובני: הנוהג ברכב שטח לא יסיע עליו אדם אלא אם כן – למעשה אותו תיקון כמו קודם – ניתן היתר לכך מאת רשות הרישוי וההיתר נרשם ברשיון הרכב.

חווה ראובני: (ד) לא ינהג אדם ברכב שטח ולא ירשה לאחר לנסוע עליו אלא אם כן הנוהג וכל נוסע חגורים בחגורת בטיחות כאמור בחלק ג' לתופת השניה.

חווה ראובני: "

גלעד ארדן: יש קנסות מיוחדים שקבועים להגדרות האלה?

גלעד ארדן: נניח שאדם לא נוהג לשם חציית הכביש.

שלומית שמעון: זה הזמנה לדין, למרות שזה לא מופיע פה בצו.

איתן כבל: בתקנה (ד), המשמעות היא שגם מי שיושב ליד הנהג יהיה אשם אם הנהג נוסע בלי חגורה?

חווה ראובני: הנהג אחראי לנוסע, אבל הנוסע לא אחראי לנהג.

איתן כבל: אם הנוהג הוא האחראי למה צריך לחזור על זה?

איתן כבל: הניסוח לא טוב.

חווה ראובני: זה כמו למעלה.

חווה ראובני: אדם לא ינהג, אלא אם כן גם הוא עצמו וגם הנוסעים חגורים.

חווה ראובני: הנהג לא יזוז עד שהנוסע לא יחגור.

חווה ראובני: הנהג שולט על הרכב.

חווה ראובני: אני קופצת עכשיו תקנה.

חווה ראובני: לפני תקנה 4, מה שמופיע אצלכם בתקנה 8, אחרי בדיקה נוספת, המקום הנכון לשים את הדברים האלה זה בתוך תקנה 3, כ-39ו.

חווה ראובני: רק סעיף (1) בתקנה 8.

חווה ראובני: מה שיתקבל זה: "39ו (א) לא ינהג אדם בטרקטור שמשקלו העצמי עולה על 3,200 ק"ג או שצמוד אליו גרור שמשקלו הכולל המותר עולה על 4,000 ק"ג אלא 6 חודשים לאחר שקיבל את הרשיון" גם פה זה צריך להשתנות מעט, "לפי תקנה 187".

לאה ורון: עו"ד ראובני, מאחר והוועדה לא תסיים התקנות, מה שאני מציעה זה שתעבירו נוסח מתוקן, כי חברי הכנסת לא יכולים לעקוב אחרי כל השינויים.

איתן כבל: סיימנו להיום.

איתן כבל: זה בסדר שאתם אומרים אחרי 6 חודשים, אבל אם הוא לא ייגע בטרקטור ויעלה עליו אחרי 6 חודשים, זה בסדר?

צבי יוזן: זה כמו נהג חדש ברכב פרטי.

איתן כבל: תודה רבה, הישיבה נעולה.