ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 35, 2003-06-25 10:00

אברהם הירשזון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

ישעיהו בן יהונתן: הנושא הראשון הוא כיורים.

ישעיהו בן יהונתן: כיורים מחויבים במס קנייה של 10% ותמ"א 60%.

ישעיהו בן יהונתן: כשיצרן מקומי מייצר כיור, מוכר אותו לנגר ומתקין אותו בארון, הוא משלם את מס הקנייה.

ישעיהו בן יהונתן: לעומת זאת, כשמגיע ארון עם כיור, הוא מוגדר בתעריף המכס כארון, ופטור ממס קנייה.

ישעיהו בן יהונתן: אז היצרן המקומי טוען, ובצדק, שאנו מפלים אותו לרעה.

ישעיהו בן יהונתן: מה שאנו עושים, זה הכיור בתוך הארון יוכל להיכלל, כמו בייצור המקומי.

אברהם שוחט: כמה שנים זה כך?

ישעיהו בן יהונתן: זה קיים כמה שנים.

אברהם שוחט: למה התעוררו עכשיו?

ישעיהו בן יהונתן: המצב עכשיו קשה יותר.

ישעיהו בן יהונתן: מובן, שלא נוכל לעשות אפליה בין כיורים לאסלות וכו'.

ישעיהו בן יהונתן: מדובר רק על כיורים, לא על קרמיקה.

ישעיהו בן יהונתן: אם לא אבטל את המס על הכל, יבואנים שמביאים, למשל, כיורים, מביאים גם אסלות, ואז יעבירו מהמחיר של הכיורים לאסלות.

ישעיהו בן יהונתן: לכן ביטלנו את הסיבוך הזה.

ישעיהו בן יהונתן: בייבוא אישי יש מוצרים, שעליהם בייבוא האישי אין מכס.

ישעיהו בן יהונתן: לעומת זאת, בפרט הספציפי, של יבואנים – לא של ייבוא אישי - יש מכס של 12%.

ישעיהו בן יהונתן: אם יבואן מביא צעצועים וכלי נגינה, הוא משלם 12%.

ישעיהו בן יהונתן: אדם מביא את זה באופן פרטי, הוא לא משלם בכלל.

ישעיהו בן יהונתן: אז נוצרת בעיה של אפליה, ויש ייבוא מאורגן ושאר פטנטים.

ישעיהו בן יהונתן: אנחנו רוצים להגן על הייצור המקומי.

ישעיהו בן יהונתן: ציוד ספורט זה 10%.

ישעיהו בן יהונתן: עד 200 דולר – פטור.

אלי אפללו: מה הקשר בין זה לייצור?

ישעיהו בן יהונתן: מכס – תפקידו להגן על הייצור, ואני רוצה להגן על הייצור המקומי כמו שאני מגן על כל מוצר בייצור מקומי, שעליו כל מוצר סופי משלם 12%.

אברהם הירשזון: כשאתה חוזר מארצות הברית, למשל, ומביא אתך מוצרים ב-200 דולר – הם פטורים ממכס.

אברהם הירשזון: אך אם אתה רואה במחשב פסנתר, למשל, אתה מזמין אותו בייבוא אישי, ועליו אין מכס.

אברהם הירשזון: אך לייבואן, לחנות - זה עולה.

ישעיהו בן יהונתן: בטקסטיל, עד 600 דולר, מוטל מכס של 12%.

ישעיהו בן יהונתן: זה גם עד 1,000, ולכן יוצא שבין 600 ל-1,000, לפי הגדרת התעריף, אין מכס.

ישעיהו בן יהונתן: זה עיוות שאינו מתקבל על הדעת.

ישעיהו בן יהונתן: לכן השוונו את ה-12% עד 1,000 דולר.

אברהם שוחט: כמה זה מהווה מהשנתי?

ישעיהו בן יהונתן: 2 מיליארד מכס.

בועז סופר: מכס זה 1.4, ומס קנייה זה 10.3 מיליארד, כולל הכל.

אברהם שוחט: מה קרה בחצי השנה האחרונה?

בועז סופר: יש מעט ירידה.

ישעיהו בן יהונתן: יש ירידה גדולה מאוד בייבוא רכב.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: אושר.

אברהם הירשזון: 2.

אברהם הירשזון: צו מס קנייה (פטור) (תיקון), התשס"ג - ‏2003

איריס וינברגר: היה תיקון בזמנו שהחיל על תושבי חוץ ששינו את מעמדם לעולים חדשים, וקבע שיום הכניסה לצורך ספירת הזכויות שלהם כעולים חדשים יהיה יום כניסתם כתושבי חוץ.

איריס וינברגר: התיקון ההוא יצר בלבול, תושבי חוץ לא היו מודעים לו, וכך הם איבדו את זכויותיהם.

איריס וינברגר: היום עשינו תיקון עם אפשרות להסיר את הפגם לגבי מי שהתיקון היה חל עליו, והמטרה היא שיום הכניסה של אותם תושבי חוץ ייספר מיום הפיכתם לעולה חדש.

אברהם שוחט: כמה זמן זה יכול לקחת?

איריס וינברגר: לתושבי חוץ אין בהכרח את הזכויות של העולים החדשים, בדרך-כלל הם לא מנצלים אותן, אך זה חל רק על מי שלא ניצל את הזכויות.

איריס וינברגר: אם הוא ניצל את הזכויות כשהוא היה תושב חוץ, הוא לא יקבל אותן שוב.

אברהם הירשזון: הגיע אדם בתור תושב חוץ, במשך שלוש שנים הוא יכול לנצל את זכויותיו תוך שלוש שנים.

אברהם הירשזון: תוך ארבע שנים הוא מאבד את הזכויות, אם הוא לא ניצל אותן?

איריס וינברגר: כן.

אברהם הירשזון: הוא עשר שנים תושב חוץ, ואחרי עשר שנים הוא החליט שהוא עולה חדש.

אברהם הירשזון: מה קורה אז?

איריס וינברגר: אם הוא ניצל זכויות, הוא לא יקבל זכויות נוספות.

איריס וינברגר: אם הוא לא ניצל את הזכויות, יש לו שלוש שנים של זכויות לעולה חדש.

אברהם שוחט: בלתי-הגיוני.

אברהם שוחט: מישהו חי פה 10 שנים, לטוב ולרע – עם כל מה שמשת

אברהם שוחט: מע מזה - ומחליט שהוא משנה סטטוס, ורוצה הקלות במכס.

אלי אפללו: אדם שהיה בארץ ולא החליט להיות עולה, וביום שהוא אומר שהוא החליט להשתקע בארץ אחרי 3-4 שנים או אחרי 20 שנה---

אברהם שוחט: לטעמי, יש הבדל גדול.

אברהם שוחט: אם הוא רוצה אחרי שלוש שנים, זה בסדר, מבחינתי, אך אם הוא רוצה מוצרים פטורים אחרי 20 שנה, זה נראה לי בלתי-הגיוני.

בועז סופר: צריך להסתכל על הקונטקסט הרחב יותר.

בועז סופר: לעולים, במקרה הזה, אנו כן משלימים – אך לא את הרכב.

בועז סופר: אנו רוצים לבטל כמה שיותר פטורים.

בועז סופר: אם תהיה דרך משפטית לכך, אני רואה הרבה הגיון במה שאמרת, כי אם מישהו נפל בתפר – שנה, שנתיים, שלוש – זה סביר.

איריס וינברגר: אלה עיקר המקרים.

איריס וינברגר: עיקר ההטבה הזאת הוא הרכב.

איריס וינברגר: כל הנושא של הרכב אמור להתבטל לגבי עולים חדשים.

איריס וינברגר: אני צריכה את זה, כי הגיעו הרבה בעיות של אנשים שהפכו לעולים, שלא ידעו, והיו הטעיות של משרדי הממשלה – לא יודעים מאיזה יום, בדיוק, הם צריכים לספור את הזכויות, וכך איבדו אותן.

איריס וינברגר: זה הגיע גם למבקר המדינה, ולכן חשבנו לעשות סדר, ולתת עוד מרווח זמן לאותם תושבי חוץ.

אברהם הירשזון: אני מבקש שהיועצת המשפטית שלנו תבדוק את העניין יותר לעומק, ובשבוע הבא נקבל החלטה.

אנה שניידר: אולי יש השלכה, לאור ההוראות שנקבעו ברפורמה, והייתי רוצה להיות שקטה, שאין שום השלכות.

אברהם הירשזון: נבדוק את הנושא, ובשבוע הבא נביא את הדברים לשולחן ונצביע.

אברהם הירשזון: 3.

אברהם הירשזון: תיקון טעות בחוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב והמדיניות הכלכלית לשנות הכספים 2003 ו-2004), התשס"ג - ‏2003

אברהם הירשזון: אני קורא את דבריו של ראובן ריבלין; "בהתאם להוראות סעיף 10א לפקודת סדרי השלטון והמשפט, התש"ח-1948, הריני מעביר לעיונך את הצעתי לתיקון טעות בנוסח החוק שבנדון, אשר התקבל בכנסת ביום כ"ז באייר התשס"ג (29 במאי 2003).

אברהם הירשזון: "אודה לך אם תביא את הצעתי לפני ועדת הכספים לקביעת תיקון הטעות ולאחר מכן לאישורה במליאת הכנסת".

הלית מגידו: בפרק המסים העקיפים, שבו תוקן חוק מס ערך מוסף תיקנו את סעיף 117 ב, ומחקנו שם את המילים "במטרה להתחמק או להשתמט ממס".

הלית מגידו: באותה פסקה הוספנו את המילים "ייבוא בחוק הזה" במקום "להלן".

הלית מגידו: בבדיקה שערכנו התברר, שבסעיף אין המילים "להלן", ולכן אין צורך להחליפן.

הלית מגידו: על-מנת שהחוק יהיה נקי וברור, אנו מבקשים שלא תופענה המילים האלה.

הלית מגידו: בנוסף, אנו מבקשים שבתחילתו של תיקון הטעות יהיה ביום תחילתו של החוק.

יעקב ליצמן: מה משמעות התיקון?

הלית מגידו: שום משמעות, כי המילים האלה לא נמצאות שם בכלל.

יעקב ליצמן: למה בוער לתקן את זה?

הלית מגידו: זה ממש לא בוער.

אברהם הירשזון: מי בעד?

אברהם הירשזון: מי נגד?

אברהם הירשזון: ליצמן.

אברהם הירשזון: התיקון אושר.

חזקיה ישראל: הערת אגב; כשתיקנתם בחוק הביטוח הלאומי ומנעתם את הקפאת קצבאות הזיקנה, שכחתם להכניס את נושא הסיעודיים.

חזקיה ישראל: יצא במסגרת החוק, שקצבאות הזקנה אינן מוקפאות, אך קצבאות הסיעוד מוקפאות.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: 4.

אברהם הירשזון: 1) תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (חישוב תשלומים בעד שירותי בזק והצמדתם) (תיקון מס' 3), התשס"ג - ‏2003 2) תקנות התקשורת (בזק ושידורים) (תשלומים בעד שירותי בזק המפורטים בתוספת לחוק) (תיקון מס' 4), התשס"ג - 2003

אנה שניידר: רציתי להסב את תשומת לבכם למכתב שהנחתי לפניכם.

אנה שניידר: לפי חוק התקשורת – בזק ושידורים, הסמכות של ועדת הכספים לקבוע או לאשר את הסכומים לפי סעיף 15 א, ואני מבינה שמכוחו מגיעות התקנות האלה, מוגבלת עד 8 באוגוסט, כי ניתנה בחוק ההוא שהות של שנתיים לבטל את סמכותה של ועדת הכספים.

אנה שניידר: כתוב שם "שר התקשורת בהסכמת שר האוצר", ומחקו את המילים "באישור ועדת הכספים".

אנה שניידר: המחיקה נכנסת לתוקף ב-9 באוגוסט 2003.

אורי אולניק: הבקשה מוגשת פה בשם ראש הממשלה לשר התקשורת שר האוצר.

אורי אולניק: אסביר מה היה בחודש האחרון, ומדוע נאלצנו לבקש כחודש ימים נוספים, מתוך מטרה להגיע הנה לדיון לפני 1 באוגוסט.

אורי אולניק: כידוע, מדובר בדוח שעוסק בתעריפי חברת בזק.

אורי אולניק: לאחר שהוועדה הגישה את הדוח, מכיוון שמדובר בדוח מאוד משמעותי עבור חברת בזק, בזק היתה צריכה שהות של מספר שבועות, והעסיקה מספר יועצים מטעמה כדי שיגיבו לדוח שהוועדה עבדה עליו.

אורי אולניק: את התקופה הזאת ניצלנו גם לדיונים שהתקיימו אודות פרטי הדוח.

אורי אולניק: התקיימו מספר דיונים אצל מי שמטפל בעניין.

אברהם הירשזון: ב-31 ביולי תבוא לוועדה, אחרי כל הישיבות והתיקונים?

אורי אולניק: כך אנו נערכים.

אורי אולניק: האם יש איזו מניעה לדחות את זה עד 31 ביולי, שהוא עדיין במנדט תוקף הוועדה?

אורי אולניק: אושר.

אורי אולניק: תודה רבה, הישיבה נעולה.