ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 448, 2005-05-31 11:00

אברהם פורז: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.

אברהם פורז: על סדר יומנו הצעת חוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך, התשס"ה-2005, של חבר הכנסת רצאבי.

אברהם פורז: אני יוצא מתוך הנחה שהצעת חוק שעברה כבר קריאה ראשונה בכנסת ועברה קריאה מוקדמת ונדונה בוועדה כבר נמצאת במסננת, ולכן תפקידנו לבדוק רק האם קרה משהו דרמטי שמחייב אותנו לשנות את מה שנקבע.

אברהם פורז: אדוני המציע, אולי תחזור למעני ולמען ההיסטוריה ולמען חברי הכנסת, תסביר לנו במה מדובר.

אהוד רצאבי: הרעיון מאחורי הצעת החוק לעודד סטודנטים להיות מעורבים בפעילות חברתית.

אהוד רצאבי: בישיבה הקודמת דיברנו על כך הרבה מאוד, ואנשים תמכו בהחלט ברעיון, לעודד סטודנטים לפעילות חברתית.

אהוד רצאבי: הרעיון היה לתת להם אפשרות להשתלב בלימודים בבתי-ספר תיכוניים ויסודיים, כאשר בתמורה לעזרה שלהם – ואני לא נכנס כרגע לכל הניואנסים, שהרי הכול כבר נאמר והכול כתוב בפרוטוקולים – יישקל מתן נקודות קרדיט לתואר שלהם.

אהוד רצאבי: אנחנו כמובן שומרים על עצמאות הוות"ת ועצמאות המוסדות.

אהוד רצאבי: לפני כמה חודשים התעוררה בעיה של מוסדות מוכרים ולא מוכרים, אבל גם את זה כבר פתרנו.

אהוד רצאבי: למה סטודנטים?

אהוד רצאבי: קודם כול, בלי חס ושלום להגיד מילה אחת לא טובה על מורים - - -

נעמי ריפתין: חס וחלילה.

אהוד רצאבי: חס ושלום, ובוודאי לא בימים האלה.

אילנה זיילר: סייגנו את זה מפעולת הוראה, אם אתה זוכר.

אהוד רצאבי: אמרנו שהם בוודאי לא מחליפים את המורים, אלא מהווים כוח-עזר שיכול להכניס רוח רעננה וצעירה לבתי-הספר.

אהוד רצאבי: הם יכולים לתרום.

אהוד רצאבי: כאשר היתה כאן היושבת-ראש הקודמת שמנו את הדגש על נושא ההיי-טק, אבל בד בבד אמרנו שזה לא רק היי-טק, לא כל העולם הוא היי-טק.

אהוד רצאבי: בבית-הספר היה לי למשל מורה למוזיקה, שמכיוון שכעס עלינו לא לימד איך קוראים פרטיטורה, ועד היום אני לא יודע איך קוראים פרטיטורה.

אהוד רצאבי: מתישהו אשלים את זה.

אהוד רצאבי: את הדברים האלה אותם סטודנטים שיש להם מומחיות כזאת או אחרת בוודאי יוכלו להשלים.

אהוד רצאבי: מכאן נובעת הצעת החוק.

אהוד רצאבי: בדיון הקודם העלינו את הצעת החוק של חברת הכנסת קולט אביטל ודיברנו על ההבדל בין שתי ההצעות.

אהוד רצאבי: יש בפנינו את הנוסח שהוסכם, והצביעו עליו כבר בקריאה ראשונה, ואני מצפה, אדוני היושב-ראש, שהיום נוכל להגיע להסכמות ולהכין את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית.

אברהם פורז: תודה.

אברהם פורז: מה עמדת המועצה להשכלה גבוהה?

יעל טור-כספא: כפי שהבהרנו בעבר, מבחינתנו הצעת החוק לא משנה את המצב החוקי הקיים היום, לפיו מוסדות להשכלה גבוהה רשאים כבר היום להכיר בנקודות זכות עבור פעילות חברתית, לרבות פעילות במוסדות חינוך.

יעל טור-כספא: אנחנו סבורים שלא נחוצה חקיקה בנושא.

יעל טור-כספא: יחד עם זה, לא נתנגד לחקיקה כזאת.

יעל טור-כספא: כבר היום יש החלטת מועצה שמעודדת הכרה ב-2 נקודות זכות אקדמיות עבור פעילות חברתית, ויש ועדה בראשות מנכ"לית המועצה להשכלה גבוהה שדנה בכך.

אברהם פורז: כמה נקודות זה תואר ראשון?

אברהם פורז: אני רוצה לדעת איזה אחוז מהוות 2 הנקודות הללו.

אברהם פורז: אם זה 2 נקודות מתוך 4 נקודות זה בעייתי, אבל אם זה מתוך 1,000 האחוז קטן בהרבה.

יעל טור-כספא: תלוי באיזה תחום.

יעל טור-כספא: זה לפחות 120 נקודות, למיטב ידיעתי.

אברהם פורז: זה כל מה שאתם נותנים לפעילות חברתית, כ-1.5%?

אהוד רצאבי: כמה נקודות נדרשות להשלמת תואר במשפטים?

קריאה: 142 נקודות.

רבקה בן-דיין: צריך לתרגם את זה לשעות שבועיות ולא לנקודות.

אברהם פורז: הצעת החוק לא מדברת על נקודות אלא על שעות שנתיות.

נעמי ריפתין: אני יושבת-ראש המזכירות הפדגוגית בהסתדרות המורים.

נעמי ריפתין: הסתדרות המורים מברכת על ההליך הזה, לטובת הסטודנטים ולטובת המערכת.

נעמי ריפתין: חשוב כמובן – וראיתי שזה כתוב, לכן אני שקטה – שסטודנטים לא יחליפו מורים.

נעמי ריפתין: אולי צריך לציין במפורש, כדי שלא תהיה פרצה, במיוחד בצוק העתים הנוכחי, שהם לא יחליפו מורים בשום תנאי, לא בימי שביתה ולא בימים אחרים.

נעמי ריפתין: אני מקווה שזה ברור בהצעת החוק.

מירב ישראלי: התוכנית תיקבע על-ידי שר החינוך.

מירב ישראלי: השר יקבע את הצורה בה זה ייעשה.

אברהם פורז: החוק הזה למיטב הבנתי לא מונע לקחת מישהו ולהגיד לו: אתה מורה זמני.

אברהם פורז: אפשר לקחת גם מציל ולשים אותו כמורה זמני.

נעמי ריפתין: אנחנו בהסתדרות המורים עומדים על כך שיהיה ברור שזה לא תחליף למורים בשום אופן.

נעמי ריפתין: זה דבר שני.

נעמי ריפתין: דבר שלישי, כתוב בחוזר מנכ"ל שבית-הספר יצמיד לכל סטודנט מורה שילווה אותו.

אילנה זיילר: את מערבבת בין שני חוקים, בין החוק של חברת הכנסת קולט אביטל, שכבר מיושם, על יום חינוך ארוך, לבין הצעת החוק של חבר הכנסת אהוד רצאבי.

אילנה זיילר: אין שום קשר בין שני החוקים.

אילנה זיילר: כאן דנים בהצעת חוק חדשה שעוד לא הצביעו עליה.

יואל לוי: אני מנהל אגף שח"ר (שירותי חינוך ורווחה) במשרד החינוך, התרבות והספורט.

יואל לוי: מאחר ואנחנו עובדים עם כ-28,000 סטודנטים בפר"ח, רציתי להדגיש שבמקומות מסוימים ברחבי הארץ אי אפשר להעסיק סטודנטים בחונכות וכדאי לשקול הגדלת המלגות באותם אזורים.

יואל לוי: דבר שני, הדרכה לסטודנטים היא מחויבת המציאות, כיוון שהם מגיעים ללמד את הילדים ללא רקע פדגוגי-דידקטי.

יואל לוי: זה חייב להיות חלק מן העסקה.

אילנה זיילר: אני מהמינהל הפדגוגי במשרד החינוך, התרבות והספורט.

אילנה זיילר: ראשית, אנחנו תומכים ותמכנו גם בישיבה הקודמת בהצעת החוק, והצענו כמה הסתייגויות שנתקבלו.

אילנה זיילר: בין היתר, שונתה הצעת החוק ומדברת על "פעילות חינוכית" ולא על "פעילות הוראה", כדי שיהיה ברור שסטודנטים לא מחליפים מורים.

אילנה זיילר: בהצעה המקורית היה כתוב "פעילות הוראה", והתיקון התקבל.

אילנה זיילר: נקודה שנייה שאני רוצה להבהיר, כיוון שאנחנו רואים את זה בחיוב רב, אנחנו צריכים לעשות בתוך משרד החינוך הבחנה בין פעילויות שהמשרד מממן באמצעות מלגות כאלה או אחרות ובין הפעולה הזאת שאינה כרוכה בהקצאת משאבים מטעם משרד החינוך, ואני מקווה שזה ברור לגמרי.

אילנה זיילר: זאת אומרת, משרד החינוך לא מממן כאן מלגות לימוד ולא מסבסד אף אחת מן הפעילויות הללו.

אילנה זיילר: לכן כל הקשור בהדרכה וכולי, בתקנות שייקבע השר יוחלט אם כן או לא וכולי.

אילנה זיילר: אני מציעה לא להיסחף כרגע לנושאים שהם עניינו הפנימי של משרד החינוך.

משולם נהרי: אם כבר מדברים על שילוב סטודנטים, או בכלל אנשים שיכולים לתרום לפעילות החברתית-חינוכית במערכת החינוך, קודם כול, כל פעולה כזאת מבורכת.

משולם נהרי: היום מערכת החינוך זקוקה מאוד לסיוע, בפרט כשמקצרים את שעות הלימודים והילדים ילכו מוקדם יותר הביתה.

משולם נהרי: כדי שיוכלו להישאר חשוב שיהיה כוח-אדם שיפעיל אותם ויתרום לשהות שלהם בבית-הספר.

משולם נהרי: בלי קשר להצעת החוק, אני חושב שלמשרד החינוך כדאי לאמץ את הרעיון שגם מורים שירצו לתרום לפעילות החברתית-חינוכית יוכלו להשתלב ולתרום, ולצורך זה הפעילות תוכר להם כגמול השתלמות.

משולם נהרי: אני חושב שזה יהיה חשוב מאוד.

משולם נהרי: בסעיף 1 בהצעת החוק כתוב "לשילוב סטודנטים בפעילות חינוכית במוסדות חינוך מוכרים".

משולם נהרי: "מוכרים" במושגים של משרד החינוך זה המוכר שאינו רשמי.

משולם נהרי: אולי מתכוונים לבתי-ספר ממלכתיים.

מירב ישראלי: בסעיף קטן 1(ג) יש הגדרה של "מוסד חינוך מוכר": "כהגדרתו בחוק לימוד חובה, התש"ט-1949".

מירב ישראלי: "מוסד חינוך מוכר" כהגדרתו בחוק לימוד חובה זה רשמי ומוכר שאינו רשמי.

מירב ישראלי: רשמי זה ממלכתי וממלכתי-דתי.

אברהם פורז: רצית להיות בטוח שב"אל המעיין" אפשר יהיה לשלב סטודנטים?

משולם נהרי: המושג "מוכר" קיים היום בחוק ומשמעותו אחרת.

מירב ישראלי: לא.

מירב ישראלי: בחוק לימוד חובה, "מוכר" כולל את החינוך הממלכתי והממלכתי-דתי, שזה הרשמי, ואת המוכר שאינו רשמי.

אילנה זיילר: רציתי להבהיר לחבר הכנסת, מדובר על כניסת סטודנטים במהלך יום הלימודים.

אילנה זיילר: אם הוא ארוך, אז הם נמצאים לאורך כל היום.

אילנה זיילר: אם הוא קצר, הם נמצאים ביום הקצר.

אילנה זיילר: לא יכולים סטודנטים להחליף מורים בשעות אחר-הצהרים.

משולם נהרי: אני מתכוון על-פי דוח דברת.

נעמי ריפתין: אין עוד דוח דברת.

משולם נהרי: למה לא?

משולם נהרי: מתשס"ו זה יהיה חד-צדדי, כך הודיעה השרה.

משולם נהרי: אז בוודאי יצטרכו סטודנטים.

נעמי ריפתין: זה לא יהיה חד-צדדי.

משולם נהרי: לא תתנו.

משולם נהרי: אני אתכם.

אילנה זיילר: כאשר שוהים תלמידים בבית-הספר חייב להיות בבית-הספר מנהל וחייבים להיות מורים.

אילנה זיילר: לכן לא מדובר כאן בסטודנטים שיחליפו מורים ויאריכו את יום הלימודים, אלא במהלך יום הלימודים, יהא אורכו אשר יהא, הסטודנטים ישתלבו.

אברהם פורז: לא נותר לנו אלא להתחיל לקרוא את סעיפי הצעת החוק, בבקשה.

מירב ישראלי: הצעת חוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך, התשס"ה-2005 סעיף 1 – שילוב סטודנטים במערכת החינוך "(א) השר, בהתייעצות עם המועצה להשכלה גבוהה, ובאישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, יקבע תכנית לשילוב סטודנטים בפעילות חינוכית במוסדות חינוך מוכרים, בהתנדבות (בחוק זה – התכנית).

מירב ישראלי: (ב) מבלי לגרוע מהוראות סעיף 15 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, מוסד להשכלה גבוהה רשאי לקבוע כי בתכנית לימודים לתואר אקדמי יוקצו לסטודנט, במסגרת מכסת קורסי הבחירה, מספר שעות שנתיות, כפי שיקבע המוסד, לפעילות חינוכית לפי התכנית.

מירב ישראלי: (ג) בסעיף זה – "חוק המועצה להשכלה גבוהה" – חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958.

מירב ישראלי: "מוסד להשכלה גבוהה" – מוסד שהוא אחד מאלה: (1) מוסד שקיבל הכרה לפי סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה; (2) מוסד שקיבל תעודת היתר או אישור לפי סעיף 21א לחוק המועצה להשכלה גבוהה; (3) מוסד שהתואר שהוא מעניק הוכר לפי סעיף 28א לחוק המועצה להשכלה גבוהה;" זה כולל את כל המוסדות הישראלים.

מירב ישראלי: ""מוסד חינוך מוכר" – כהגדרתו בחוק לימוד חובה, התש"ט-1949; "סטודנט" – תלמיד במוסד להשכלה גבוהה; "תואר אקדמי" – תואר אקדמי ראשון או תואר אקדמי שני; "השר" – שר החינוך, התרבות והספורט.

מירב ישראלי: סעיף 2 – תחילה תחילתו של חוק זה ביום ______ .

מירב ישראלי: " צריך עוד לקבוע את תאריך התחילה.

מירב ישראלי: סעיף 3 – תכנית ראשונה "השר יקבע תכנית ראשונה לפי סעיף 1, בתוך ששה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.

מירב ישראלי: " סעיף 3 התווסף כדי שביום התחילה כבר תהיה תוכנית, זאת הכוונה.

אברהם פורז: בדרך כלל עושים אחרת, החוק נכנס לתוקף ועד שהשר לא קובע את התוכנית החוק לא חל.

מירב ישראלי: בחוקים בהם נקבעות תקנות ראשונות קובעים שהתקנות ייקבעו לפני תחילתו של החוק, והחוק נכנס אחרי שהתקנות מותקנות.

מירב ישראלי: זאת הכוונה לפחות.

מירב ישראלי: יש הערה קטנה לגבי הגדרת "סטודנט".

מירב ישראלי: בחוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, שהוזכר כאן קודם, "סטודנט" הוגדר: "תושב ישראל או אזרח ישראלי הלומד תוכנית לימודים מלאה לקראת קבלת תואר אקדמי ראשון במוסד להשכלה גבוהה".

מירב ישראלי: בהצעת החוק שלפנינו אפשר לרשום: "תואר אקדמי ראשון או תואר אקדמי שני", אולם - - -

אברהם פורז: למה הוא צריך להיות תושב ישראל או אזרח ישראלי?

אברהם פורז: ואם הוא סטודנט מאמריקה?

אברהם פורז: סטודנט הוא סטודנט.

אברהם פורז: אם הוא יהודי אזרח ארצות-הברית, למה לא?

משולם נהרי: עדיף להשאיר את זה פתוח.

מירב ישראלי: אז הנוסח נשאר כמו שהוא.

מירב ישראלי: צריך לקבוע את תאריך התחילה.

אברהם פורז: אולי נקבע שהתחילה בעוד 6 חודשים.

מירב ישראלי: השר צריך להביא את התוכנית על-פי סעיף 1 לאישור הוועדה.

אברהם פורז: אני מבין שהשר קובע תוכנית ומביא אותה לאישור הוועדה – זה כל עוד החוק עדיין לא בתוקף.

אברהם פורז: ביום כניסתו של החוק לתוקף, התוכנית מאושרת.

מירב ישראלי: אנחנו צריכים אכן לתקן את סעיף 3 ולכתוב ש"השר יביא את התוכנית לאישור הוועדה בתוך שישה חודשים".

אברהם פורז: ואז תחילתו של חוק זה בעוד 9 חודשים, למשל.

מירב ישראלי: עכשיו עולה השאלה לגבי תחילת שנת לימודים.

אברהם פורז: למה השר לא יכול להביא את התוכנית בתוך 3 חודשים?

מירב ישראלי: אולי כן.

מירב ישראלי: נתנו להם חצי שנה על-פי בקשתם.

אברהם פורז: אמנם למשרד החינוך יש היום צרות צרורות.

אברהם פורז: האם יש בעיה תוך 3 חודשים להביא תוכנית כזאת?

אברהם פורז: לא צריכה להיות בעיה.

אברהם פורז: הם בטח יגיד: הסטודנט צריך לעשות את זה וזה.

אברהם פורז: מה הבעיה?

דורית מורג: השאלה איזו תוכנית בדיוק משרד החינוך רשאי לקבוע כאן.

אברהם פורז: אנחנו שואלים רק תוך כמה זמן השר יכין את התוכנית.

אברהם פורז: אנחנו לא יודעים מה הוא צריך לעשות, אבל אנחנו רוצים לקבוע תוך כמה זמן.

דורית מורג: בואו נמקד קודם כול את השאלה, מה בדיוק השר נדרש לעשות כאן, איזה שיתוף הוא צריך עם המועצה להשכלה גבוהה.

דורית מורג: אחר-כך נראה כמה זמן זה ייקח.

אברהם פורז: בואו נתחיל מהסוף.

אברהם פורז: ספרי לי את, לדעתך כמה זמן השר צריך בשביל זה.

דורית מורג: יש כאן הרבה שאלות.

דורית מורג: הוא צריך להתייעץ עם המועצה להשכלה גבוהה, וכאן אנחנו רוצים להבהיר מה בדיוק יהיה הקשר בין משרד החינוך לבין המועצה להשכלה גבוהה.

אברהם פורז: אתם רוצים להשאיר אותי במתח?

אברהם פורז: תגידו לי כמה זמן לדעתכם השר צריך.

דורית מורג: יש לנו הערה מקדמית לפני כן.

יעל טור-כספא: נתחיל עם משהו שהוא קצת יותר מהותי ממשך הזמן.

יעל טור-כספא: אתייחס גם לנושא הזמן עוד רגע.

יעל טור-כספא: בזמנו כאשר הצעת החוק עלתה התנגדנו לה, בטענה שהיא מיותרת, כי כבר היום המוסדות להשכלה גבוהה רשאים לתת נקודות זכות עבור פעילות חברתית.

אברהם פורז: אחת משתיים, או שנצליח להפעיל את זה משנת הלימודים הבאה, קרי באוקטובר, או שזה יופעל כבר שנה לאחר מכן.

אברהם פורז: כלומר, או תוך 5 חודשים או תוך שנה ו-5 חודשים.

יעל טור-כספא: אני רוצה להתייחס לעניין קצת יותר מהותי.

יעל טור-כספא: בזמנו בסופו של דבר לא התנגדנו, כי הבנו שהשרה תומכת בהצעת החוק.

יעל טור-כספא: יחד עם זאת, במכתבה כותבת שרת החינוך, התרבות והספורט שהיא תומכת בהצעת החוק בתנאי שההצעה תקודם בתיאום עם משרד החינוך, והיא מציעה לדון בסוגיית התמורה במקום נקודות זכות אקדמיות.

אברהם פורז: אבל זה דורש חוק אחר.

אברהם פורז: בהצעת החוק שלפנינו אין כסף, אלא קרדיט אקדמי.

יעל טור-כספא: זאת היתה עמדת השרה.

אהוד רצאבי: הדבר נדון.

מירב ישראלי: האם אתם מוכנים לתת מלגות?

מירב ישראלי: יש כאן שתי אופציות: האחת, שמשרד החינוך ייתן מלגות; והשנייה, שיינתנו נקודות זכות אקדמיות.

יעל טור-כספא: אני לא יכולה לענות בשם שרת החינוך, היא שהחליטה לתמוך בהצעת החוק.

מירב ישראלי: אם משרד החינוך היה מוכן לתת מלגות ולתקצב את זה, היה נקבע הסדר כמו על יום חינוך ארוך, שם ניתנות מלגות.

מירב ישראלי: מכיוון שלא, הלכו בוועדה לכיוון של נקודות זכות אקדמיות.

דורית מורג: השאלה האם נכתוב בחוק רשות לקביעת נקודות זכות אקדמיות, והשאלה גם איך נראית הרשות הזאת.

אברהם פורז: כל מוסד קובע לעצמו.

אברהם פורז: מוסד להשכלה גבוהה יכול להגיד: זה לא מעניין אותי, מצדי שתלמיד יתנדב כרצונו, אצלנו הוא לא יקבל שום קרדיט ללימודים, ומוסד להשכלה גבוהה אחר יגיד: הסטודנט עושה עבודה חינוכית, ניתן לו 2 נקודות מתוך 120.

יעל טור-כספא: לא צריך חקיקה בשביל זה.

דורית מורג: אם כך, איך תיראה התוכנית?

אהוד רצאבי: קיבלת על זה תשובה בישיבה הקודמת.

משולם נהרי: שרת החינוך הרי אחראית גם על המועצה להשכלה גבוהה.

משולם נהרי: היא יכולה להוביל את זה גם מפה וגם משם.

דורית מורג: אחד הרעיונות שהעלינו בזמנו, גם בפני השרה, שלמעשה בחקיקה לא קובעים נקודות זכות אקדמיות.

אברהם פורז: לא קבעו כאן נקודות זכות אקדמיות.

אברהם פורז: קבעו שאפשר.

אברהם פורז: לא קבעו שצריך.

דורית מורג: זאת באמת שאלה, כאשר כתוב "רשאי" אם זה לא יכול להשתמע כ"צריך".

אברהם פורז: זה "רשאי" במובן רשאי.

מירב ישראלי: כתוב בסעיף 1(ב): "מבלי לגרוע מהוראות סעיף 15 לחוק המועצה להשכלה גבוהה ...".

מירב ישראלי: על-פי הנוסח ברור שזה זכות של המוסד להשכלה גבוהה ולא מחייבים אותו לעשות כן.

אהוד רצאבי: ובתוכנית שתיושם על-ידכם.

מירב ישראלי: בישיבה הקודמת דיברנו על שתי האופציות האלה.

מירב ישראלי: משרד החינוך לא נטה להגיד שהוא מתכוון לתת מלגות על פעילות כזאת.

אברהם פורז: השאלה העקרונית לא פתוחה לדיון.

אברהם פורז: הצעת החוק הזאת אושרה על-ידי מליאת הכנסת בקריאה ראשונה וחובתנו לסיים את החקיקה בה.

אברהם פורז: השאלה היחידה שנותרה פתוחה, כמה זמן צריך.

אברהם פורז: אנחנו לא פותחים את כל הסוגייה מחדש.

אברהם פורז: אם אתם חושבים שהחוק רע, תגייסו רוב בכנסת להפיל אותו.

דורית מורג: כדי שנדע כמה זמן צריך, עלינו לחשוב מה נדרש ממשרד החינוך לתאם עם המוסדות להשכלה גבוהה.

דורית מורג: ברור שמשרד החינוך לא יקבע נקודות זכות אקדמיות, אין לו סמכות כזאת, ואנחנו גם לא מבקשים סמכות כזאת.

אברהם פורז: אבל משרד החינוך יכול לומר: הסטודנט יהיה מעין עוזר למורה, יישב בכיתה או בשיעורים פרטניים ויעזור לתלמידים להכין שיעורים.

אברהם פורז: אתם צריכים להגיד מה עושה אותו סטודנט שבא לבית-ספר, כדי שלא יגידו לו לעמוד בשער ולעזור למאבטח.

אילנה זיילר: או ללמד מתמטיקה במקום המורה.

אברהם פורז: מה אתם חושבים שסטודנט כזה צריך לעשות?

אברהם פורז: לעזור למורה, לעזור בניקוי החצר, להפעיל את הילדים בהתעמלות?

אברהם פורז: אני לא יודע.

אברהם פורז: זה מה שאתם צריכים לקבוע.

אברהם פורז: האוניברסיטה תחליט האם על דבר כזה שעושה סטודנט היא צריכה לתת לו קרדיט או לא, זה הכול.

אברהם פורז: אין לי כוונה לגלגל כאן כל דבר 50 פעמים.

אברהם פורז: הרי ברור לנו, אם לא נצליח לסגור את זה עד תחילת שנת הלימודים האקדמית זה לא יהיה בשנה הבאה אלא יידחה בשנה וחצי ואז אין טעם לדבר על מועדים.

יעל טור-כספא: צריך לזכור שזה דורש גם אישור ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

אברהם פורז: אל תדאגו, ועדת החינוך, התרבות והספורט תאשר את זה במהירות.

אברהם פורז: הבעיה לא תהיה בוועדה.

יעל טור-כספא: 3 חודשים נראה לי לא סביר, בהתחשב בכך שזה צריך לעבור את משרד החינוך ואחר-כך להגיע למועצה להשכלה גבוהה.

אברהם פורז: אבל המועד המרבי שאנחנו יכולים לקבוע הוא עד תחילת שנת הלימודים.

אברהם פורז: אחרת, התלמיד עושה לעצמו תוכנית לימודים וכבר לא ירשום את זה.

אברהם פורז: מתי תתחיל שנת הלימודים הקרובה?

קריאה: בנובמבר.

אברהם פורז: במילים אחרות, עד סוף ספטמבר אנחנו צריכים לגמור את כל הסיפור, כדי שבאוקטובר התלמידים יוכלו להירשם לפעילות הזאת.

אברהם פורז: כלומר, עד 15 בספטמבר משרד החינוך צריך להגיש את התוכנית.

תלמה מרגלית: במכללות הייעוץ לקביעת תוכנית הלימודים ייעשה כבר בעוד שבועיים.

אברהם פורז: אבל תמיד הסטודנט יכול לבקש להחליף איזה קורס חובה מעצבן שמאוס עליו ובמקומו לבקש להשתלב בבית-ספר.

אהוד רצאבי: או במקום קורס בחירה כלשהו.

אילנה זיילר: אני מציעה שבכל זאת ניתן למשרד החינוך זמן לקבוע קריטריונים, זמן לשבת עם המועצה להשכלה גבוהה.

אילנה זיילר: אני רוצה להציע שהתוכנית תיכנס לתוקף בסמסטר השני, שיתחיל בינואר.

אברהם פורז: זה סביר.

נעמי ריפתין: אני רוצה לשאול שאלת הדיוט.

נעמי ריפתין: אני לא מבינה שום דבר בחקיקה.

נעמי ריפתין: זה כל החוק, או יש לו עוד תוספת?

אברהם פורז: זה כל החוק.

נעמי ריפתין: איך אני כנציגת מורי מדינת ישראל יכולה להיות שקטה שהסטודנטים לא ימלאו את מקום המורים?

אברהם פורז: איך תוכלי להיות שקטה?

אברהם פורז: תתייעצי עם משפטן והוא ייתן לך חוות-דעת משפטית.

משולם נהרי: תראי את התוכנית שמשרד החינוך יגיש.

מירב ישראלי: התוכנית מובאת לאישור ועדת החינוך, התרבות והספורט ויתקיים עליה דיון בוועדה.

מירב ישראלי: זאת הסיבה שהתוכנית מובאת לאישור הוועדה, בניגוד למקרים אחרים שהשר קובע תוכנית ללא אישור ועדת החינוך.

מירב ישראלי: יש עוד שלב לפני שהתוכנית נכנסת לתוקף.

אברהם פורז: גברת ריפתין, אין מניעה למשרד החינוך לקחת מחר לעבודה אלף סטודנטים ולתת להם להיות מורים.

נעמי ריפתין: יש מניעה, כי אנחנו נתנגד.

אברהם פורז: אתם תשביתו את המדינה, אבל אין בעיה משפטית במובן הזה.

אברהם פורז: אני חושב שהרעיון לעשות את זה לקראת הסמסטר השני נכון.

אברהם פורז: הואיל והסמסטר השני מתחיל בינואר, משמע שאנחנו צריכים לסיים את כל הסיפור הזה עד סוף חודש אוקטובר.

מירב ישראלי: בסוף אוקטובר להביא את התוכנית, או בסוף אוקטובר שהחוק ייכנס לתוקף?

משולם נהרי: הכול ביחד.

אברהם פורז: אבל יש פגרת כנסת, זאת תהיה בעיה.

אברהם פורז: משרד החינוך יביא את התוכנית עד 1 בנובמבר והוועדה תאשר אותה עד 15 בנובמבר.

אברהם פורז: אני מתחייב, אם אהיה כאן עד אז, להביא את התוכנית לדיון בוועדה מיד.

דורית מורג: איפה משרד החינוך רוצה לראות את הסטודנטים במערכת החינוך – נדמה לי שזה החלק הקל.

אהוד רצאבי: חבר הכנסת נהרי, הערת שאפשר להכין את התוכנית הזאת גם תוך חודש ימים.

אהוד רצאבי: תסביר למה.

משולם נהרי: מפני שהמשרד שוכר שירותים של חברות ייעוץ.

משולם נהרי: קריטריונים לוקח פחות זמן לקבוע, על אף שהם מורכבים מאוד.

אברהם פורז: רבותי, עד סוף אוקטובר משרד החינוך יביא את התוכנית לאישור.

אברהם פורז: הוועדה בכנסת תאשר אותה עד 15 בנובמבר ואז החוק ייכנס לתוקף.

דורית מורג: אני מניחה שהבעיה הפחותה יותר למשרד החינוך היא להביא את התוכנית מטעמו.

דורית מורג: דרך אגב, אנחנו לא שוכרים חברות ייעוץ.

דורית מורג: אנחנו מטילים את זה על גברת זיילר.

דורית מורג: אבל יש כאן צורך בתיאום עם המועצה להשכלה גבוהה.

אברהם פורז: יש לכם זמן עד סוף אוקטובר לתאם.

יעל טור-כספא: כבר היום יש ועדה שבוחנת את הנושא.

אהוד רצאבי: אולי באמת תגמרו את העבודה כבר.

דורית מורג: אני לא יודעת אם יישבו בחודשי הקיץ, אני רוצה להתייעץ.

אברהם פורז: כידוע לכם, יש כלל האומר: כל עבודה נעשית בזמן המוקדש לביצועה.

מירב ישראלי: זה יוצא 5 חודשים.

דורית מורג: אבל אלה חודשי הקיץ.

אברהם פורז: תתחילו כבר עכשיו.

אברהם פורז: חבר הכנסת נהרי הציע תוך חודש, והוא מכיר את משרד החינוך טוב בהרבה ממני.

אברהם פורז: הייתי רך-לב כלפיכם ונתתי לכם תקופה ארוכה.

דורית מורג: הוא יודע כמה זמן לוקח לקבוע קריטריונים.

משולם נהרי: לא כל הקריטריונים, רק מה שרוצים.

משולם נהרי: כשרוצים לקבל החלטות מהר עושים את זה תוך 24 שעות.

אברהם פורז: אנחנו מאשרים לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך, התשס"ה-2005.

אברהם פורז: חברי הכנסת בשארה, זחאלקה וטאהא מציעים בסעיף 3 לקבוע "3 חודשים".

אברהם פורז: אני מציע שנדחה את הצעתם והיא תהפוך להסתייגות.

אברהם פורז: האם יש עלות להצעת החוק?

מירב ישראלי: לא.

רבקה בן-דיין: מכיוון שאני עובדת עם הסטודנטים, אם הסטודנטים צריכים לבחור קורס או לעשות פעילות התנדבותית ואין להם תמורה כמו החזר נסיעות, מישהו צריך לרכז את זה מטעם האוניברסיטאות.

אברהם פורז: למה מטעם האוניברסיטאות?

אברהם פורז: הסטודנט מביא ממנהל בית-הספר תעודה שהוא עשה כך וכך וניתן לו קרדיט.

מירב ישראלי: זה קיים כבר היום בחלק מן המוסדות.

אברהם פורז: מה שאת אומרת הוא חוק אחר.

אברהם פורז: כאן מדובר על סטודנט שגם מטעמים של ציונות ואהבת האדם אומר: אני רוצה שעתיים בשבוע, במקום לשבת בעוד הרצאה לעשות משהו בבית-ספר.

אברהם פורז: אני יודע שבבתי-ספר תיכוניים מקובל ללכת לפעילויות למען הקהילה במכבי-אש ובכל מיני מקומות.

יעל טור-כספא: יש לי הערה לניסוח.

יעל טור-כספא: נראה לי שבמקום "מספר שעות שנתיות" נכון יותר לומר "נקודות זכות לקראת תואר אקדמי".

אברהם פורז: אנחנו לא יודעים מה זה "נקודות זכות".

אברהם פורז: אני מסמיך את היועצת המשפטית של הוועדה לתאם את הניסוח.

אברהם פורז: תודה רבה לכם.

אברהם פורז: הצעת חוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך, התשס"ה-2005, מאושרת פה אחד לקריאה שנייה ושלישית.