ועדת המשנה לעניין היטל על העסקת עובדים זרים במסגרת הצעת חוק המדיניות הכלכלית, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-05-17 14:00

דניאל בנלולו: אני פותח את הישיבה.

דניאל בנלולו: בעקבות הישיבה שהתקיימה בשבוע שעבר, הוחלט לקיים ועדת משנה בכל הנושא של היטל על העסקת עובדים זרים.

דניאל בנלולו: אני מבקש מידידי חבר הכנסת וילן, ולאחר מכן ממנהל הוועדה, לתת לנו איזושהי תזכורת.

דניאל בנלולו: לאחר מכן נשמע פה את כל החברים.

אבשלום וילן: אני נמצא שש שנים בכנסת.

אבשלום וילן: סאגה כמו הנושא הזה של נקודות הזיכוי עוד לא עברתי.

אבשלום וילן: ההיסטוריה הפרטית שלי באמת לא חשובה, אבל אחרי כל מה שקרה בשבוע שעבר, שאלתי את עצמי באיזה עולם אני חי.

אבשלום וילן: אתמול גם פגשתי את קובי הבר – וגם דיברתי עם איתן - בנסיבות חברתיות ואמרתי לו כמה מילים.

אבשלום וילן: אנחנו הרשות המחוקקת, אתם הרשות המבצעת.

אבשלום וילן: יש איזה שהם כללי התנהגות בסיסיים שמחייבים כל בן תרבות במדינה דמוקרטית.

אבשלום וילן: אני לא רוצה להישמע פה כמו מחנך, אבל כאשר רואה חשבון בועז ינילביץ, יוסטה בלייר ואברהם דניאל הראו לי בזמנו את האמנות הבינלאומיות שישראל חתומה עליהן, אני דרשתי מיושב ראש ועדת הכספים דאז אברהם הירשזון לעצור ולעשות רביזיה, כי העסק הזה מנוגד לאמנות הבינלאומיות.

אבשלום וילן: אני יודע שיש חוות דעת משפטיות שאומרות שמותר לגבות את זה, למרות חוות הדעת הבינלאומיות.

אבשלום וילן: היתה בידי חוות דעת רצינית של רואה חשבון דורון לוי שלא הגיע לישיבה.

אבשלום וילן: רואה חשבון דורון לוי היה נציב מס הכנסה.

דניאל בנלולו: אבל הוא הוציא מסמך.

אבשלום וילן: על זה אני מדבר.

אבשלום וילן: על סמך חוות הדעת שלו ושל אחרים, אמרתי להירשזון שיש פה בעיה לא פשוטה ושמוכרחים לעצור ולברר את הבעיה.

אבשלום וילן: אנחנו היינו מוכנים לברר את העניין.

אבשלום וילן: מה עשה אברהם הירשזון?

אבשלום וילן: הוא אמר שטמיר כהן, מנהל הוועדה, ידבר עם אנשי האוצר, ילמד את הסוגייה ויביא פתרון.

אבשלום וילן: זה היה מקובל עליי.

אבשלום וילן: ככה דברים התגלגלו.

אבשלום וילן: המשא ומתן נמשך הרבה זמן.

אבשלום וילן: בסופו של דבר, טמיר הביא הצעת פשרה שנוסחה על ידי אנשי האוצר ואנשי מס הכנסה.

אבשלום וילן: יושב-ראש הוועדה דאז, אברהם הירשזון, נתן לזה את ברכת הדרך.

אבשלום וילן: אני כינסתי פה את נציגי החקלאים.

אבשלום וילן: יושבים פה חיים חדד, יוסף בלייר ואברהם דניאל.

אבשלום וילן: יש גם דברים בהצעת הפשרה: מעלים את מס המעסיקים בחקלאות מ-8% ל-10% ואחרי זה ל-12%.

אבשלום וילן: זה הסכם קשה מבחינתם.

אבשלום וילן: תראו את הנתונים שכתבה המחלקה הכלכלית, ותבינו מה המשמעויות הכספיות לכלל המערכת החקלאית.

אבשלום וילן: אבל אני אמרתי להם שאחרי משא ומתן של שנתיים כמעט, מנהל ועדת הכספים בשם ועדת הכספים ניהל את המשא ומתן, אז take it or leave it"", כי אין אפשרות אחרת.

אבשלום וילן: הם קיבלו את זה.

אבשלום וילן: האוצר הציע את הצעת הפשרה לטמיר כהן.

אבשלום וילן: אנחנו, יחד עם יושב-ראש הוועדה, אספנו את נציגי החקלאים והצענו להם את הצעת הפשרה.

דניאל בנלולו: אני מבין שהחקלאים הסכימו לשנת 2005 ל-10% ולשתיים ורבע נקודות זיכוי, ולשנת 2006 ל-12% ולשתיים ורבע נקודות זיכוי.

אבשלום וילן: במקום נקודות הזיכוי.

אברהם דניאל: אני התנגדתי לשני המהלכים האלה.

אבשלום וילן: הם קיבלו את זה.

אבשלום וילן: אחרי זה היו דיונים על חוק ההסדרים לשנת 2005, זה הופיע שוב ודחינו את זה.

אבשלום וילן: בהצבעה זה לא עלה, והמשיכו לנהל משא ומתן.

אבשלום וילן: בישיבה לפני שבוע קרא לי טמיר כהן לפגישה עם בועז סופר, חמש דקות לפני שהסעיף עלה.

אבשלום וילן: הוא שאל אם אנחנו עומדים מאחורי הפשרה או לא.

אבשלום וילן: אמרתי שהסיכום מקובל.

אבשלום וילן: הגענו לישיבה, ואז נציגי האוצר ואיתן רוב אמרו שזה לא מקובל.

אבשלום וילן: נציג האוצר, נציג הממלכה, חמש דקות לפני כן אמר שזה ההסכם.

אבשלום וילן: טמיר כהן, בשם ועדת הכספים, ניהל את המשא ומתן במשך שנה וחצי.

אבשלום וילן: יושב-ראש ועדת הכספים, אברהם הירשזון, קרא לנציגי החקלאים וקיבל את זה.

אבשלום וילן: אחרי זה מה הסבירו לנו?

אבשלום וילן: שאלו איך נאתר את התאילנדים, אם צריך לתת להם כסף.

אבשלום וילן: הציעו כל מיני פשרות, שחבריי לא קיבלו אותן.

אבשלום וילן: הלכתי הביתה ועשיתי שיעורי בית.

אבשלום וילן: שאלתי כמה רואי חשבון מכובדים, איך זה יכול להיות.

אבשלום וילן: לפני חודש השתתפתי במשלחת של הכנסת במנילה, ועצרנו בדרך בבנגקוק.

אבשלום וילן: דיברתי עם הקונסול בבנגקוק ושאלתי איך עבד כל זיהוי הנפגעים הישראלים.

אבשלום וילן: הוא אמר לי שלתאילנדים מערכות מעולות.

אבשלום וילן: הוא אומר שהם הוציאו תצלומי שיניים ממרפאה בגרמניה.

אבשלום וילן: אחרי זה חשבתי לעצמי מה קורה פה.

אבשלום וילן: פה אומר לי אוצר מדינת ישראל שהוא לא מסוגל לאתר אותם.

אבשלום וילן: שאלתי איך זה יכול להיות, הרי האנשים האלה עבדו בארץ כחוק, המעסיקים יודעים מי היה אצלם, הגיעו סוכנים.

אבשלום וילן: מה הסיפור הזה שאי אפשר לאתר אותם?

אבשלום וילן: הם לא הגיעו מהקוטב הצפוני, הם הגיעו דרך תאילנד, יש שגרירות והכל מסודר.

אבשלום וילן: הם אמרו ביושר שהם יודעים שכל נקודת זיכוי שווה 178 שקל.

אבשלום וילן: כמה זה בסך הכל?

סמדר אלחנני: 400 שקל לחודש.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, חשבתי על הסוגייה הזאת.

אבשלום וילן: הבעיה המרכזית היא כבודה של ועדת הכספים ונוהל העבודה של ועדת הכספים מול משרד האוצר, מדינת ישראל.

אבשלום וילן: אם זה לא יסתדר פה, אני דורש שהוועדה הזאת תלך לשר האוצר ותגיד לו "ככה לא עובדים כנסת ומשרד האוצר".

אבשלום וילן: טמיר כהן הוא אדם פרטי?

אבשלום וילן: הוא נציג הוועדה שפעל בשם יושב-ראש הוועדה.

אבשלום וילן: איך יכול להיות שאחרי שדיברנו עם בועז בפעם החמישית, אומרים "זה לא נראה לנו", "נעשה שיפור"?

אבשלום וילן: יעל זורקת לי "אחוז, חצי אחוז".

אבשלום וילן: סליחה, מכרו את בזק במיליארד, עכשיו ערוץ 2 עשו מכרז וקיבלו עוד 500, 700 מיליון שקל.

אבשלום וילן: זה בסדר גמור.

אבשלום וילן: האגם של מנהל ההכנסות מתמלא לא רע השנה.

אבשלום וילן: זאת כבשת הרש.

אבשלום וילן: זאת התנהגות שמבחינה תרבותית עסקית במדינת חוק אין לה מקום.

אבשלום וילן: אדוני היושב ראש, אני דורש שההסכם שהגענו אליו יכובד כלשונו.

אבשלום וילן: אם אתם רוצים להתחיל לפתוח בחזרה את ההתדיינות ולחזור למשא ומתן, זאת לטעמי תגרנות ולא משא ומתן.

אבשלום וילן: האם המשא ומתן נגמר?

אבשלום וילן: כן או לא?

אבשלום וילן: אם לא, יש שר אוצר ויש ראש הממשלה, זה נושא עקרוני שנוגע למערכת היחסים בין הכנסת, בין ועדת הכספים של הכנסת, בין האנשים הכי הגונים וישרים פה, יושב-ראש הוועדה ומנהל הוועדה, לבין נציגי האוצר.

אבשלום וילן: הרשות המחוקקת לא תיתן לזה לקרות.

יחיאל חזן: ראשית, אני מתנגד התנגדות נחרצת להטיל מטלות חדשות כל פעם על החקלאים, כשבמדינת ישראל אין כמעט חקלאות.

יחיאל חזן: אתם יודעים איפה נמצאים כל מגדלי הפרחים.

מיכאל זאבי: יש גם תעשיית תיירות ובניין.

יחיאל חזן: אני מדבר על החקלאים.

יחיאל חזן: במקום למצוא צעירים ישראלים מגדלים פרחים באתיופיה, עדיף שיגדלו אותם פה ולא באתיופיה.

יחיאל חזן: כאשר החקלאי לא מגדל על הקרקע שלו, מי שלוקח את הקרקע זה הבדואי והפלסטיני.

יחיאל חזן: קודם כל, החקלאים עושים טובה למדינת ישראל שהם עוסקים בחקלאות.

יחיאל חזן: אני מתנגד התנגדות נחרצת להטיל עליהם כל פעם מסים בדרך שונה ומשונה.

יחיאל חזן: לא יכול להיות שהם יצטרכו לשלם גם נקודות זיכוי, גם 8% מס על השכר של אותו עובד, גם לשלם כ-1,400 שקל כאשר הם מביאים את אותו עובד וגם לשלם מעל ל-500 שקלים כשהם הולכים ללשכת התעסוקה.

יחיאל חזן: כבר אין חקלאים, לא נשארו חקלאים.

יחיאל חזן: האם מישהו יכול להגיד לי כמה חקלאים נותרו במדינת ישראל?

יחיאל חזן: תסתכלו על גוש קטיף.

יחיאל חזן: יש שם מספר חקלאים, ואף אחד מהם לא רוצה לחזור לחקלאות.

יחיאל חזן: על מה מדובר פה?

יחיאל חזן: על 100 מיליון שקל?

יחיאל חזן: על 80 מיליון שקל?

יחיאל חזן: האם מישהו יכול להגיד על כמה כסף מדובר?

יחיאל חזן: למרות שחבר הכנסת אבו וילן אומר לחזור להסכם שהוסכם, גם להסכם הזה אני מתנגד.

יחיאל חזן: אני חושב שאנחנו עושים עוול משווע קודם כל למדינת ישראל, לא לחקלאים.

יחיאל חזן: כולכם נוסעים בכבישי הארץ, ורואים שאין בכלל חקלאות.

יחיאל חזן: אין פרדסים, לא נשאר דבר.

יחיאל חזן: מה נשאר?

יחיאל חזן: חבר הכנסת דני בנלולו, אתה יודע מה אמר לי אחד החקלאים?

יחיאל חזן: "זה עדיף לי, כי אני חזק וכל החלשים "ימותו", ואז אני אהיה בעל הבית".

יחיאל חזן: זה חמור.

יחיאל חזן: עם כל הכבוד לעבודה שעושים במשרד האוצר, הם לא מבינים שהשתיים ורבע נקודות זיכוי האלה מטילות אסון על אלה שאולי יכולים ללכת לפאלחה.

יחיאל חזן: אני חושב שזה לא טוב וזה לא פופוליסטי.

יחיאל חזן: כל השבוע הסתובבתי בחבל לכיש כדי ללמוד את זה.

יחיאל חזן: לכן אני מתנגד לזה.

יחיאל חזן: יש פה נציגים של ענפים אחרים, של ענף הבניין.

דניאל בנלולו: חבר הכנסת חזן, חברי הכנסת מטפלים בכלל מדינת ישראל, והכוונה היא גם לחקלאים, גם לבניין, גם לתעשייה, גם למסעדות, לכל מי שמעסיק ברשיון עובד זר, ולכן אנחנו מנסים למצוא פה פתרון לכולם.

דניאל בנלולו: אני מקווה מאוד שנגיע לזה בסוף.

דניאל בנלולו: כמובן שיש בעיה קשה מאוד בחקלאות.

דניאל בנלולו: נציגי ענף הבניין יגידו שיש להם בעיה קשה בבניין.

דניאל בנלולו: נציגי המסעדות וגם נציגי התעשייה יגידו את זה.

דניאל בנלולו: זימנו את כולם, כדי לשמוע את כולם.

יחיאל חזן: אין חקלאות מ-1967.

יחיאל חזן: מאז מלחמת ששת הימים, כשבאו לפה הפלסטינים, היהודים לא עוסקים בחקלאות, לא בגלל השכר ולא בגלל שום דבר אחר.

יחיאל חזן: אם אנחנו לא רוצים לשמור על הקרקעות של המדינה ואם אנחנו לא רוצים חקלאים, בואו נגיד את זה.

יחיאל חזן: לגבי שאר המגזרים שזקוקים לעובדים זרים, אני לא בא לומר שאני רוצה לדאוג רק לחקלאים, אבל בענף של המסעדות האתניות למשל, נדמה לי שחברת הכנסת ענבל גבריאלי העבירה הצעת חוק.

יחיאל חזן: אני רוצה לתת לך עוד דוגמה.

יחיאל חזן: אם אתם רוצים לחסוך כסף, יש משטרת הגירה.

יחיאל חזן: לך תבדוק מה היא עושה.

יחיאל חזן: אתה יודע שמינואר עד סוף מרץ העובד הזר צריך לקבל את האישור שלו מחדש.

יחיאל חזן: בשלושה חודשים האלה מוציאים את העובדים האלה מהמיטה, אין להם ויזות, יש להם ויזות.

יחיאל חזן: תחסוך במשטרת ההגירה.

יחיאל חזן: מה התקציב שלה?

יחיאל חזן: תוריד לה את ה-80 מיליון האלה.

יחיאל חזן: את כל אלה שבמשטרת ההגירה רצו לתפוס, היא כבר תפסה.

יחיאל חזן: הם היום הולכים ומתנפלים על אותו חקלאי.

יחיאל חזן: אם הוא מחליט עם השכן שלו לעבוד במקום אחר, תופסים את העובד שלא עבד אצלו.

יחיאל חזן: זה דבר שידוע, וככה זה נעשה.

יחיאל חזן: אם תקצצו במנהלת ההגירה, תאמינו לי שתמצאו את הכסף.

אהוד רצאבי: כל אחד מאתנו מדבר על סקטור מסוים ובשוליים על סקטורים נוספים.

אהוד רצאבי: אני חושב שהמדינה הזאת צריכה להחליט מה חשוב לה.

אהוד רצאבי: אם חשובה לה החקלאות, יופי.

אהוד רצאבי: אם חשוב לה הבניין, נחמד.

אהוד רצאבי: אם אנחנו יודעים שאנחנו צריכים עובדים מומחים או עובדים זרים לענפים ספציפיים כי אף ישראלי לא יכול לשמש בתור שף של מסעדה תאילנדית, יפנית או הודית, צריך לאפשר שזה יקרה, כיוון שזה יוצר סביבת עבודה.

אהוד רצאבי: את הדברים האלה אנחנו צריכים לאפשר.

אהוד רצאבי: אנחנו צריכים לזכור שיש לנו היום שתי מטריות: אחת – ההיטל שאנחנו מדברים עליו, משמונה אחוז לאחוז גבוה יותר, והשני – ההגדרה של מה הוא תושב מדינת ישראל.

אהוד רצאבי: נדמה היה לי שהגיעו פה לאיזה שהן הסכמות שאני לא ראיתי, של מה הוא תושב ישראל.

אהוד רצאבי: כמו שאנחנו מדברים כרגע על עובדים זרים, יש גם בעיה של עובדים ישראלים שנמצאים בחוץ.

אהוד רצאבי: יעל, נדמה לי שהיינו אמורים לראות איזשהו נוסח.

יעל ייטב: אם זה יהיה רלוונטי.

אהוד רצאבי: אולי כל הדיון לא רלוונטי.

יעל ייטב: זה לא עניין של עובדים זרים.

דניאל בנלולו: את אותה הערה שאמרתי לחבר הכנסת חזן, אני אומר גם לך.

דניאל בנלולו: אנחנו לא מנסים לפתור את העניין סקטוריאלית.

אהוד רצאבי: אני לא מדבר על סקטוריאליות.

דניאל בנלולו: אני לא יודע עם מי הגיעו להסכם.

דניאל בנלולו: לאיזה הסכם?

דניאל בנלולו: פה אני שומע על הסכם אחד בחקלאות, אנחנו שומעים על הסכם בבניין.

דניאל בנלולו: אם יש הסכמים, שימו אותם על השולחן, בואו נשמע אותם.

אהוד רצאבי: אני לא יודע על הסכמים סקטוריאליים, אני מדבר על מצב אחר.

אהוד רצאבי: בדיון בשבוע שעבר בראשות הרב ליצמן ישבו נציגי מס הכנסה עם נדב הכהן והגיעו לאיזה שהן הסכמות על ההגדרות של תושב ישראל ותושב חוץ ומה הן החזקות של תושב חוץ ולא תושב חוץ.

אהוד רצאבי: זה חשוב מאוד, כי כאשר ישראלי יושב בחוץ לארץ חמש שנים, צריך לדעת האם הוא נחשב כמי שעובד במדינה או לא.

דניאל בנלולו: חבר הכנסת רצאבי, אומרים פה שיש חוק ויש תקנות.

דניאל בנלולו: אתה מדבר על התקנות.

אהוד רצאבי: אני מדבר על התקנות.

דניאל בנלולו: אבל אני לא דן עכשיו בתקנות.

אהוד רצאבי: אבל זה חלק מהסמכות של הוועדה הזאת.

דניאל בנלולו: לא נכון.

אהוד רצאבי: אם כך, אני מוחק את כל מה שאמרתי, נדון רק בחקלאים ובטבחים סיניים.

אהוד רצאבי: התקנות האלה היו צריכות לעבור איזשהו שינוי ולהיות מונחות על שולחן הוועדה או ועדת המשנה.

סמדר אלחנני: הנוסח המקורי מונח בפניך.

אהוד רצאבי: לאחר השינוי?

קריאה: לא, הנוסח המקורי.

יעל ייטב: חבר הכנסת רצאבי מדבר על נושא אחר.

יעל ייטב: בתקנות שעליהן הוא מדבר היתה בהתחלה התייחסות גם לעובדים זרים.

יעל ייטב: לבקשת הוועדה וחברי הכנסת, הורדנו משם את ההתייחסות לעובדים זרים.

יעל ייטב: כיום בשני החוקים האלה יש שתי סוגיות: הסוגייה של העובדים הזרים וסוגייה נפרדת לחלוטין שלא קשורה לעובדים הזרים, מתי הוא תושב ישראל ותושב חוץ.

אהוד רצאבי: וזה לא נידון פה היום?

יעל ייטב: אני לא יודעת.

אהוד רצאבי: בשבוע שעבר דנו בשני נושאים: אחד - ההיטל על עובדים זרים, והשני - ההגדרה בתקנות של מה הוא תושב וכן הלאה.

אהוד רצאבי: לשני הדברים האלה יש השלכה גם על העובדים הזרים וגם על הישראלים, אבל אני הבנתי שהוקמה ועדת משנה לעניין הזה שאני חבר בה וגם אתה.

אהוד רצאבי: מה יש לנו על סדר היום פה?

אהוד רצאבי: האם אנחנו מדברים רק על העובדים הזרים?

דניאל בנלולו: מה שהוטל עליי כרגע זה לטפל בנושא העובדים הזרים ולא בנושא התקנות.

דניאל בנלולו: כשאני אסיים עם החוק, אני אעבור לתקנות, אבל כרגע צריך לטפל בנושא של העובדים הזרים, שזה הוויכוח שהיה בשבוע שעבר.

אהוד רצאבי: אם אתה אומר לי שהשאלה מי הוא תושב לא תידון פה ותמשיך להיות נידונה במליאת הוועדה, אהלן וסהלן.

טמיר כהן: זאת הנגזרת של השתיים ורבע.

אהוד רצאבי: אני זה שלא מבין מה קורה פה?

אהוד רצאבי: אם שחקן הכדורגל רונאלדו מברזיל החליט להתחתן עם ישראלית ילידת הארץ והוא גר בישראל ומרכז חייו בישראל, לפי התקנות, כמו שאני קראתי אותן, הוא במשך חמש שנים ייחשב תושב חוץ.

אהוד רצאבי: האם זה נוגע לסמכות של הוועדה?

טלי דולן: אני אעשה סדר בדברים.

טלי דולן: בדיון בשבוע שעבר היה אמור להתקיים דיון כולל לגבי העובדים הזרים.

טלי דולן: על שולחן הוועדה היו מונחים שני דברים: תיקון לחוק התוכנית הכלכלית, ובו כוונה להעלות את ההיטל על העובדים הזרים, והיו גם תקנות מס הכנסה שקראנו להן תקנות מס הכנסה (קביעת יחידים כתושבי ישראל וקביעת יחידים שלא יראו אותם כתושבי ישראל).

טלי דולן: בנוסח המקורי שהונח על שולחן הוועדה נאמר שעובד זר במשך חמש השנים הראשונות לשהותו בישראל, יראו אותו כתושב חוץ.

טלי דולן: אם יראו אותו כתושב חוץ, הוא לא יהיה זכאי לשתיים ורבע נקודות.

אהוד רצאבי: ועובד ישראלי שנמצא בחוץ לארץ ועובד מדינה, יראו אותו כתושב ישראל.

טלי דולן: בין השאר, התקנות האלה עושות סדר בכל הנושא של קביעת התושבות, כי יש חזקה מי הוא תושב ישראל ומי תושב חוץ, ויש גם סמכות לשר לומר: למרות שאתה נופל בחזקה כתושב ישראל, יראו אותך כתושב חוץ.

טלי דולן: יש גם פסיקה בנידון.

טלי דולן: בתקנות האלה אנחנו הוצאנו, במהלך הדיונים עם נדב הכהן, את ההתייחסות לעובד הזר.

אהוד רצאבי: נדב הכהן לא חבר ועדה.

אהוד רצאבי: זה משפיע על העובדים הזרים.

טלי דולן: אבל אין עכשיו התייחסות בנוסח לעובדים זרים.

אהוד רצאבי: אבל אני לא ראיתי.

אהוד רצאבי: אם הוצאתם משהו לא בידיעת הוועדה, אלא בידיעת האוצר ובידיעתו של רואה חשבון נדב הכהן - - -

טלי דולן: זה היה במסגרת הסיכום הכולל.

טלי דולן: כשנפתח עכשיו הכול, צריך לדון גם בזה.

אהוד רצאבי: אדוני היושב ראש, אני טוען עדיין שלדברים האלה יש השלכה.

אהוד רצאבי: אם זה במנדט של הוועדה שאתה יושב בראשה, מן הראוי שנדע, כדי שלא נקבל החלטות ומחוסר ידע נאשר דברים שיש להם השלכה גם על זה.

אהוד רצאבי: צריך להיות גילוי נאות במה אנחנו דנים, איזה מנדט יש לנו להחליט ומה חוזר לוועדה, ושם זה יטופל הלאה.

דניאל בנלולו: ראשית, מה שאנחנו מחליטים פה זה בגדר המלצה להעברה למליאה.

דניאל בנלולו: אני רוצה לחזור חזרה לתחילת הדיון.

דניאל בנלולו: הזכיר חבר הכנסת וילן את ההסכם שהתחיל לפני שנה וחצי בנושא שתיים ורבע נקודות זיכוי.

דניאל בנלולו: אם אנחנו פותרים קודם כל את הבעיה הזאת, אנחנו עוברים לנושא של ההיטל.

דניאל בנלולו: אחד קשור לשני, אבל אנחנו רוצים לחזור קודם כל לדיון.

דניאל בנלולו: אני רוצה לשמוע בקצרה נציגויות, כדי שגם נוכל לשמוע את נציגי משרד האוצר.

דניאל בנלולו: אני אכריז על חמש דקות הפסקה כדי לקבל החלטה ונחזור חזרה לדיון.

דניאל בנלולו: אני מקווה מאוד שהיום נוכל לקבל החלטה, שיהיו בגדר סיכום והמלצה בפני ועדת הכספים.

אהוד רצאבי: בהזמנה לדיון היום בשעה 14:00 כתוב "ועדת משנה להצעת חוק המדיניות הכלכלית...

אהוד רצאבי: ותקנות מס הכנסה (קביעת יחידים שיראו אותם כתושבי ישראל וקביעת יחידים שלא יראו אותם כתושבי ישראל)", זאת אומרת שזה על שולחן הוועדה.

דניאל בנלולו: בסדר, זה על שולחן הוועדה.

יודקה שגב: הצעת החוק כפי שאנחנו מכירים אותה ושהונחה בפנינו מדברת על העלאה משמונה ל-15 עד ל-40.

יודקה שגב: אנחנו מתנגדים לה בכל תוקף.

יודקה שגב: אם יש הצעה אחרת, אנחנו נשמח לדון בה.

מיכאל זאבי: אנחנו חיים בשוק תחרותי.

מיכאל זאבי: זה בלתי אפשרי שמתי שיתחשק לאוצר להכניס את היד לכיס, הוא ייקח כמה כסף שהוא רוצה.

מיכאל זאבי: בשנתיים, שלוש שנים האחרונות האגרות וההיטלים החוקיים הפכו להיות לגיהינום.

מיכאל זאבי: זה בא מהטעם של "בואו נחליף בכוח את העובדים הזרים", "בואו נעשה את זה בלתי נסבל כדי שהם יעסיקו עובדים אחרים במקומם".

מיכאל זאבי: אני רוצה להגיד מה משמעות הדבר הזה.

מיכאל זאבי: בתעשייה יש בסך הכל 1,700 עובדים.

מיכאל זאבי: כשה-1,700 עובדים האלה לא יהיו בזבנג מחר, חלק לא קטן מהתעשייה ייעלם, ואני רוצה לתת כמה דוגמאות.

מיכאל זאבי: יש אולם אריגה בכיתן שיש בו 100 עובדים.

מיכאל זאבי: לא יעזור לאף אחד שום דבר, זה לא תהליך של יום אחד, אבל יש בו 20 אורגים, וכשה-20 אורגים - אלה המפעילים למטה על רצפת הייצור - לא יהיו, לא תהיה אריגה.

מיכאל זאבי: חוקקו במדינת ישראל חוק שכר מינימום, שבעקבותיו כל התפירה יצאה החוצה עם מאות אלפי עובדים.

מיכאל זאבי: זה המשמעות של מה שעושים.

מיכאל זאבי: האגרות לבקשה לעובד זר עלו מאפס שקלים ל-500 שקלים, ובחקלאות האגרה בוויזה היא 1,200 ובתעשייה היא 4,000 שקלים, כשזה היה לפני שנתיים 100 שקלים.

מיכאל זאבי: ב"בום" כזה זה קפץ ל-4,000 שקלים.

מיכאל זאבי: אני השנה בכיתן בדימונה שילמתי 300,000 שקל אגרות.

מיכאל זאבי: המשמעות של עוד נטל של פרומיל היא לסגור יחידות.

מיכאל זאבי: אם אני לוקח מפעל מתכת שיש בו 100 עובדים, לא יעזור, יש שם ארבעה או חמישה אנשים שבלעדיהם לא יועסקו כל ה-100 עובדים.

מיכאל זאבי: אין פה לא 100,000 ולא 200,000 אנשים, אלא 1,700 אנשים.

מיכאל זאבי: אף אחד מהם לא מומחה, אין כזה סיפור בתעשייה.

מיכאל זאבי: הוסיפו לנו שכר מינימום לעובדים זרים.

מיכאל זאבי: אתם יודעים שזה נידון בבג"צ.

דניאל בנלולו: תאמין לי שאנחנו מכירים את כל נושא ההיטלים.

מיכאל זאבי: אם זה והדבר הבא וכל הדברים האלה יצטרפו, זה יפגע בתעשייה במדינת ישראל.

מיכאל זאבי: לגבי נקודת הזיכוי, אין שום קשר שייקחו לי מ-8% ל-10% או ל-12% ויזכו את העובד בנקודות זיכוי.

מיכאל זאבי: אין קשר בין אחד לשני, מצד אחד לקחת מהמעביד ומצד שני אולי להחזיר לעובד.

מיכאל זאבי: אני אזכיר לכם שמרבית העובדים הזרים, אין מה להחזיר להם מבחינת נקודות מס.

מיכאל זאבי: צריך לדון לא בכמה מעלים, אלא בכמה מורידים.

דניאל אברהם: אני משתומם על הדיון.

דניאל אברהם: אנחנו התחלנו לדון בנושא של המיסוי, האם להעלות או להוריד, אבל מה עם מדיניות הממשלה?

דניאל אברהם: אני חושב שכל הזמן צריך להתייחס למדיניות הממשלה.

דניאל אברהם: מדיניות הממשלה רוצה להכביד עלינו, על מנת לגרש את העובדים הזרים וליצור מקומות עבודה למובטלים.

דניאל אברהם: רבותיי, למה לכם להרוג אותנו ולאט לאט?

דניאל אברהם: תחסלו אותנו במכה אחת.

דניאל אברהם: אני מציע להביא הצעת החלטה לבטל את העובדים הזרים, ולמה?

דניאל אברהם: אני לא רוצה להוות נטל על הממשלה.

דניאל אברהם: אם אני יודע שאין לי עובדים זרים, אני אסגור את העסקים שלי ואבחר לי אולי במסלול אחר, אבל לא יעלה על הדעת שהממשלה מדברת על א' ועושה ג', כי היא הריבון והיא יכולה לגרש את העובדים הזרים.

דניאל אברהם: נקודות הזיכוי הן של העובד ולא שלי.

דניאל אברהם: מה אתם מציעים?

דניאל אברהם: שאני אשלם על העובד עוד מס.

דניאל אברהם: אני לא רוצה לשלם על העובד.

דניאל אברהם: אני לא נכנס כרגע לחוקיות העניין, כי רואה חשבון בועז ינילביץ יסביר לכם את זה.

דניאל אברהם: טלי מנציבות מס הכנסה דיברה, והיא רוצה לדבר על כסף.

דניאל אברהם: היא לא רוצה שמס הכנסה יהיה נדיב, אלא שיגבה את מלוא המס.

דניאל אברהם: למה הוא מציע הצעה נדיבה?

דניאל אברהם: כי יש לו בעיה לגבות את נקודות הזיכוי.

דניאל אברהם: לכן הוא מציע שאני אשלם במס מעסיקים עד 12% ואזכה בנקודות הזיכוי.

דניאל אברהם: למה אני צריך לשלם?

דניאל אברהם: אין לי אינטרס כזה.

דניאל אברהם: אז בואו נעשה את ההיפך.

דניאל אברהם: ההצעה שחבר הכנסת חזן העלה שנעשה ההיפך: לבטל את נקודות הזיכוי לעובדים ולהוריד במס המעסיקים לאפס אחוז, ל-3% או ל-2%.

יחיאל חזן: אם הוא רוצה נקודת זיכוי, שיוותר על כל ה-8%.

דניאל אברהם: כן, שייקח את נקודות הזיכוי.

דניאל אברהם: אדוני היושב ראש, בועז ינילביץ הוא המומחה בעניין.

דניאל אברהם: אני מבקש שהוא יציג את העניין.

חיים חדד: אנחנו מתנגדים להצעה.

חיים חדד: גם אנחנו חוזרים חזרה מההסכם הפשרה, כולל ביטול של נקודות זיכוי וביטול ההיטל.

רוני שטרן: אני מייצג את ועד המסעדות האתניות של מדינת ישראל.

רוני שטרן: אנחנו לא יכולים לעשות דבר, בלי אותם מנועים, אותם אנשים שעושים את האוכל.

רוני שטרן: אנחנו מעסיקים 10,000 איש בהחזקה ישירה שזה במעגל הראשון.

רוני שטרן: אליהם קשורים גם אנשי כלכלה, גם מובילים, גם ספקים, גם מגדלים וגם יבואנים.

רוני שטרן: אנחנו מעסיקים במעגלים המשניים עשרות אלפי אנשים.

רוני שטרן: לא ייתכן שהאוצר יטיל מסים חדשות לבקרים בלי לעשות חשבון לשום דבר.

רוני שטרן: לא יתכן שאנחנו נגיע למצב שנפשוט את הרגל לאט לאט כי אין לנו כסף.

רוני שטרן: לא יתכן ששר האוצר אומר במפורש שהוא בעד העסקים הקטנים, כי העסקים הקטנים יתנו את כל הדחף לכלכלת מדינת ישראל ושהם העסקים שחשובים לו, ומצד שני הוא יחנוק אותנו.

רוני שטרן: יש לי היום שלוש מסעדות, ואם לא היו לי כל הבעיות עם העובדים הזרים כתוצאה מהמדיניות של הממשלה הזאת ושל הממשלות הקודמות, ובעיקר של שר האוצר הנוכחי, יכול להיות שהיו בבעלותי 15 מסעדות ולא הייתי מעסיק 100 איש, אלא אולי 500 איש.

רוני שטרן: הענף שלנו הוא היחיד שנקבע שיש לו גם שכר מומחים.

רוני שטרן: יש לנו גם שכר מומחים וגם כל ההיטלים מסביב, זאת אומרת שהמצב הוא בלתי אפשרי לחלוטין מבחינתנו.

אהוד רצאבי: מי ישלם לטבח תאילנדי 14,000 שקלים?

רוני שטרן: חלומות באספמיה.

רוני שטרן: אותי לימדו במשך עשרות שנים שאם אתה לא רוצה מישהו, תסלק אותו ואל תביא אותו.

רוני שטרן: אם הבאת אותו, לא ייתכן שתטיל עליו מסים כאלה.

רוני שטרן: יש מס הכנסה - ואם האדון ממשרד האוצר רוצה לקחת ממני מס הכנסה, שייקח ממני את מס ההכנסה בסוף החודש ובסוף השנה, ולא יטיל עליי היטלים על גבי היטלים על גבי היטלים כדי לחנוק אותנו ולהרוס את הכלכלה.

דניאל בנלולו: מנחם, תאמר מילה לגבי נושא הקבלנים.

דניאל בנלולו: שמעתי את הסיפור היום בבוקר.

דניאל בנלולו: אני אשמח מאוד, אם גם תעלה אותו פה.

2396: אני בא מתחום הבנייה.

2396: אני מצטרף לדעה הכללית בנושא ההיטלים.

2396: התקבלה פה החלטה שהיא הרסנית לענף הבנייה.

2396: אני מדבר על העברת העובדים הזרים לחברות כוח האדם.

2396: אם אני שילמתי עד לפני שבוע וחצי 26, 27 שקלים לשעת עבודה לעובד זר, ממחר בבוקר אני הולך לשלם 10.5 דולר, כפול.

2396: אני בונה באזור רעננה.

דניאל בנלולו: לא מספיקות לכם פשיטות הרגל שיש עכשיו?

דניאל בנלולו: יהיו עוד פשיטות רגל.

2396: תמחרתי שלושה פרויקטים שלי.

2396: בכל פרויקט יש בסביבות 400,000 או 500,000 שקל הוצאות על עובדים לתקופה מסוימת.

2396: הלכתם והכפלתם לי את העניין הזה.

2396: המשמעות של זה היא שמחר בבוקר אפשר לסגור את העסק.

2396: מה אתם רוצים?

2396: שנפשוט רגל ותתחילו לפעול עם נושים ועם הוצאות לפועל?

2396: מי יחזיק אותנו?

בועז ינילביץ: אני רציתי לדבר על החקיקה.

בועז ינילביץ: בתוך הנושא הזה אנחנו מצווים, לפחות הוועדה, על איזושהי חקיקה טובה שתיתן ודאות.

בועז ינילביץ: פה בשלוש שנים נפלו 15-16 חוקים, אף אחד לא למחר, כל אחד או להיום מיידית או חודשיים אחורה.

בועז ינילביץ: כל הסקטורים שאנחנו דנים בהם, רובם הם סקטורים שתקציב אצלם זה לשש, לשבע שנים, לא להיום ולאתמול.

בועז ינילביץ: עכשיו יושבת הוועדה לדבר על 8% שאולי יהפוך ל-10%.

בועז ינילביץ: אני אומר לכם שבענף הקבלנים למשל ההתנגדות של יודקה שגב אולי מיותרת.

בועז ינילביץ: אני מחזיק כאן מסמך חדש לגמרי, שמבטיח לתאגידים שאם יעלו להם את ההיטל שאתם מדברים עליו עכשיו, יחזירו להם את ה-6,800 שקל בהתאמה.

דניאל בנלולו: האם זה הסכם שאתה יודע עליו?

יודקה שגב: גם הוועדה יודעת עליו, זה הסכם שהונח פה בוועדה.

בועז ינילביץ: זה ירד מהאינטרנט.

בועז ינילביץ: מדינת ישראל, משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, העסקת עובדים זרים בענף הבנייה.

אמיל וינטרוב: האוצר בזמנו טען שכל ההיטלים נועדו כדי להעלות את השכר של העובדים הזרים, שהוא זול לעומת העסקה של עובד ישראל.

אמיל וינטרוב: במצב הנוכחי היום, השכר של עובד זר, עם כל ההיטלים, עולה על השכר של עובד ישראלי, ובכל זאת לא באים עובדים ישראלים לעבוד בחקלאות, בבניין או בתעשייה, אף אחד לא רוצה להיכנס לאולם ייצור.

אמיל וינטרוב: מדינת ישראל חתמה על הסכמי אמנות כפל מס.

אמיל וינטרוב: האמנות האלה גוברות על החקיקה פה.

אמיל וינטרוב: לא יכול להיות מצב שמצד אחד יאמרו "חתמנו על אמנה עם תאילנד, סין, רומניה ועוד מדינות", ומצד שני בכל מיני דרכים יכרסמו באמנות.

אמיל וינטרוב: אם מדינת ישראל חותמת על אמנות, אני לא יודע אם כל זה יעמוד בבית המשפט.

אמיל וינטרוב: לא העמידו את זה עדיין לבחינה בפני בית המשפט, אבל אני חושב שתהיה בעיה לאוצר בבית המשפט בקטע הזה.

חיים חדד: אני רוצה לומר משפט סיכום.

חיים חדד: אני חושב שהאוצר פועל בניגוד למדיניות ממשלת ישראל.

חיים חדד: מצד אחד, הממשלה קיבלה את ההחלטות שלה לגבי מכסת העובדים, לפחות בחקלאות.

חיים חדד: האוצר עושה כל מה שביכולתו וכל מה שמתאפשר לו כדי לבטל את החלטות הממשלה.

חיים חדד: איך הוא עושה את זה?

חיים חדד: הוא מטיל מסים על העובדים שלנו.

חיים חדד: אנחנו מציעים לאוצר שאם הוא לא רוצה שאנחנו נעסיק את העובדים, שידאג להוריד לנו את המכסות.

חיים חדד: למה לפעול בעניין הזה של המיסוי?

חיים חדד: שיפנו לממשלה וישכנעו את הממשלה שלא צריך את המכסות לעובדים, וכך יתייתר הנושא הזה של כוונה להילחם בנו דרך המיסוי ולא דרך המכסות.

דניאל בנלולו: בועז סופר, בבקשה.

דניאל בנלולו: בועז לא הפריע לאף אחד, אני מבקש שלא יפריעו גם לו.

בועז סופר: אין סיכוי שלא יפריעו לי.

בועז סופר: משרד האוצר מיישם את מדיניות הממשלה.

בועז סופר: הממשלה לא מיישמת את מדיניות משרד האוצר.

בועז סופר: הממשלה החליטה על צמצום עובדים זרים.

בועז סופר: אתם באים בטענות רבות ומשונות, שבסך הכל כולן מתחילות ונגמרות בהחלטות הממשלה.

בועז סופר: אנחנו לא עושים דבר נגד החלטות הממשלה, כל דבר עובר בהחלטת הממשלה.

בועז סופר: הנושא של החקיקה, גם של ה-20% וגם של ה-40%, עבר בחוק ההסדרים עם מסגרת תקציב, במסגרת החלטות ממשלה.

חיים חדד: למעט ענף החקלאות.

דניאל בנלולו: אם מישהו יפריע, אני אוציא אותו החוצה.

בועז סופר: לכן בהקשר הזה אנחנו לא פועלים נגד, אלא אנחנו פועלים כדי ליישם את החלטות הממשלה.

בועז סופר: זאת הדרך וזאת הפרדת הרשויות.

בועז סופר: היה הסכם, וההסכם היה לתת שתיים ורבע נקודות זיכוי משנת 2005 ואילך.

בועז סופר: למה אתה נד בראשך?

יוסף בלייר: אתה לא יודע למה?

בועז סופר: רציתי להשלים שני משפטים, ואחד אני לא מצליח לסיים.

בועז סופר: ההסכם שעליו דיבר חבר הכנסת וילן היה כדלקמן: לתת שתיים ורבע נקודות זיכוי החל מהיום הראשון, משנת 2005 ואילך, לקבוע מס של 10% משנת 2005 ולקבוע מס של 12% משנת 2006.

בועז סופר: זה היה הסכם הפשרה.

בועז סופר: נלוותה לו נקודה נוספת, שנגעה לשנת 2003 ו-2004.

בועז סופר: אני הגעתי להסכם הזה, ואני לוקח את האחריות.

בועז סופר: חבר הכנסת וילן, חבל שאתה לא ציינת שאני גם לקחתי על עצמי את האחריות ואמרתי שזאת היתה טעות.

בועז סופר: לא היה פה שום מחטף.

בועז סופר: אני עובד מספיק שנים עם הוועדה, כדי שהיושר שלי לא ייפגע מדבר כזה.

בועז סופר: גם אם אתה מעדיף שאני אנסה למרוח, אני לא אעשה את זה.

בועז סופר: אני אמרתי את זה בגלוי, שדקה לפני אני קיבלתי טלפון מסמנכ"ל שומה שבדק את זה שוב, וטען באופן נחרץ שאנחנו לא יכולים ליישם את זה.

בועז סופר: אלה הדברים, אין לי שום סיפורים.

אבשלום וילן: זאת לא היתה טענה ברמה האישית.

אבשלום וילן: לא היו פה חילוקי דעות.

אבשלום וילן: אתמול בערב הייתי במסיבת פרידה מאבי דיכטר, ראש השב"כ.

אבשלום וילן: הוא דיבר על אחריות ועל עבודה עם אנשים.

אבשלום וילן: במקרה באתי מבית החינוך שלו.

אבשלום וילן: אני לא מעלה על דעתי מצב שמפקד בכיר בשב"כ היה מקבל החלטה וראש השב"כ היה אומר בכניסה לישיבת ממשלה "רגע, אני נסוג בי", אין דבר כזה.

אבשלום וילן: מפקד כזה, לא מעניין אותי אם זה פקיד שומה או מי, שלח אותו אני לא יודע לאן.

אבשלום וילן: זה לא מינהל תקין.

אבשלום וילן: אתה נציג הממלכה.

בועז סופר: אני נציג הממלכה, וזה לא מה שקרה ואיתן לא חזר בו.

בועז סופר: עם כל הכבוד, אני אחראי על הפן הכלכלי.

בועז סופר: אני הייתי משוכנע כל הזמן – ואני אמרתי את זה בגלוי - שאנחנו מסוגלים ליישם את המדיניות אחורה.

בועז סופר: קיבלתי לא מוחלט מסמנכ"ל שומה, וזה לא שחזרנו בנו.

בועז סופר: אתה יודע את זה, וחבל ליצור פה איזו תחושה שאנחנו לא עושים דברים ביושר.

אבשלום וילן: לא חבל?

אבשלום וילן: טמיר כהן ישב בפגישות במשך שנה וחצי, והגענו לזה.

בועז ינילביץ: יושב ראש הוועדה כבר פרסם הודעה לעיתונות.

אבשלום וילן: בוודאי, מה זה?

אבשלום וילן: איפה המינהל התקין?

אבשלום וילן: רמטכ"ל לא היה יכול לעשות דבר כזה.

בועז סופר: אתה דורש את ההתפטרות שלי או של איתן?

אבשלום וילן: לא, לא שלך, אלה הממונים עליך שאתה נשלחת מטעמם.

אבשלום וילן: ראש ועדת הכספים הכריז על זה.

דניאל בנלולו: חבר הכנסת וילן, הוא לא מתכחש.

בועז סופר: עם כל הכבוד, אנחנו לא אחראים על ההודעות שמוציא יושב-ראש ועדת הכספים.

בועז סופר: אני לא מצליח להבין מה הטענה.

יחיאל חזן: אז יש פה הצבעות, ואתה תהיה אחראי להחלטות של ההצבעות.

בועז סופר: המצב הוא שלמעשה אין היום נקודות זיכוי.

בועז סופר: אנחנו לא כל כך נדיבים כמו שניסו לצייר אותנו, אבל במסגרת היחסים עם הוועדה, אנחנו בהחלט מקבלים - - -

אברהם דניאל: החלטת הממשלה - - -

דניאל בנלולו: מספיק להפריע.

אבשלום וילן: את ההתפרצויות תשאיר לחברי הכנסת.

בועז סופר: איפה הפסקנו?

חיים חדד: אמרת שאתם לא נדיבים.

בועז סופר: באו חברי ועדה, ובכמה וכמה מפגשים, בין אם פורמליים ובין אם מחוץ לכותלי הוועדה, אמרו שאפשר לעשות פה סדר, אי אפשר ללכת רק בצעד אחד, אפשר ללכת עם השכל הישר.

בועז סופר: אם השכל הישר אומר "בוא נכיר בנקודות הזיכוי, כי זאת היתה הצעת הפשרה", עם כל הכבוד, כרגע 2003 ו-2004 זה לא רלוונטי.

בועז סופר: בוא נסתכל על המהות.

בועז סופר: המהות היא מאוד פשוטה.

בועז סופר: אני מבקש שלא תפריע לי.

יוסף בלייר: אתה לא צועק עליי, עם כל הכבוד.

בועז סופר: אנחנו לא נדיבים, נדיבות זה לא המניע שלנו פה, אבל במסגרת היחסים שלנו עם הוועדה, בהחלט אנחנו קיבלנו את הטענה שאפשר ללכת עם השכל הישר וגם ליישר קו עם הנושא של הנקודות לעובדים, במקרה הזה העובדים הזרים, וגם להגביה את ההיטל במעט, בוודאי לא כפי השיעורים שנקבעו בחוק המקורי.

בועז סופר: זאת היתה הצעת הפשרה.

בועז סופר: לכן אפשר להתווכח כמובן על 2003-2004, האם זה בסדר שמישהו לקח החלטה או לא בסדר, אבל המהות היא נורא פשוטה, שאנחנו נותנים שתיים ורבע נקודות לכל עובד זר מהשעה הראשונה, לא מהיום הראשון, ואנחנו מעלים בשנת 2005 ל-10% ואנחנו מעלים בשנת 2006 ל-12%.

בועז סופר: מכיוון שחלק לא מבוטל מההסכמים הם הסכמי נטו, במידה מסוימת לבוא ולהגיד לי שזה עובד וזה מעביד זה באמצע.

בועז סופר: אנחנו אומרים את הדברים בפשטות ובבירור.

בועז סופר: אנחנו התבקשנו מחברי הכנסת וילן, בנלולו וחזן לא להוציא שומות אחורה, לא לייצר מצב שבו אנחנו הופכים אנשים לפושעים רק כי עדיין לא סיימנו את הדיונים, וכך אכן נעשה.

בועז סופר: אנחנו היינו שמחים מאוד לסיים את הפיאסקו הזה, כי אין לי תחושה נוחה כשחבר הכנסת וילן אומר לי שהייתי ישר או לא הייתי ישר, ולא כשאנחנו באיזו נקודה פתוחה, למרות שאם אנחנו רוצים לתת ל-2005, זה עדיין רטרואקטיבית במידה מסוימת, כי זה ינואר 2005, למרות שההתייחסות היא התייחסות שנתית.

בועז סופר: לכן, לא נוח לנו עם הריטואל הזה, אבל עדיין מדובר בהסכם פשרה סביר ביותר.

בועז סופר: אנחנו מודעים למצוקות ומנסים לפתור את המצוקות באופן נקודתי ולא באופן גורף.

בועז סופר: יש טענות שהאוצר לא יכול להכניס את היד השכם והערב.

בועז סופר: התחושה שלי היא שזה לא מה שאנחנו עושים, אבל אנחנו גם עושים את הדברים האחרים ואנחנו אומרים את זה כל הזמן.

בועז סופר: זאת המדיניות, והיא מאוד ברורה.

2396: הבקשה היא שהאוצר יוציא את היד.

בועז סופר: אתה יודע מה?

בועז סופר: תודה שאמרת, כי חבל על המילים שלי, אנחנו אכן מוציאים את היד.

בועז סופר: אנחנו מפחיתים מס חברות, אנחנו מבטלים מס בולים, אנחנו מפחיתים מס הכנסה ליחידים, אנחנו מפחיתים מע"מ, אנחנו מפחיתים מסי רכישה.

בועז סופר: אי אפשר להגיד שהאוצר פועל רק בכיוון אחד.

בועז סופר: האמת טיפה שונה.

רוני שטרן: אבל אנחנו כבר לא נהיה שם.

דניאל בנלולו: היום בבוקר אזרחי מדינת ישראל מתבשרים בעיתון שהם הולכים לאיזושהי מהפכה בנושא מיסוי, והיום בשעה 14:00 החברים דנים כאן בישיבה איך מעלים מיסוי או היטל.

בועז סופר: לא דיברתי על תוכניות עתידיות, דיברתי על דברים שכבר הוחלטו ונחקקו.

יעל אנדורן: אני חושבת שיש פה בלבול בין שני נושאים, בין המצב הקיים היום לבין מה שנמצא כרגע על שולחן הוועדה.

יעל אנדורן: במצב הקיים היום, לפי חוק שכבר עבר לא אתמול ולא שלשום, אלא לפני תקופה מאוד ארוכה, עובד זר לא מקבל שתיים ורבע נקודות זיכוי.

דניאל בנלולו: זה היה בחקיקה?

יעל אנדורן: זה היה בחקיקה.

אבשלום וילן: אני ביקשתי רביזיה.

יעל יטב: יש פה חוסר הבנה, הרביזיה היא על דבר אחר.

יעל יטב: היא צודקת, אין היום שתיים ורבע נקודות זיכוי.

דניאל בנלולו: אבל איפה החקיקה שאמרה שיש לבטל את זה?

יעל יטב: זה המצב החוקי.

אהוד רצאבי: יש חוק שאומר שתושב ישראל זכאי לשתיים ורבע נקודות, כאשר תושב ישראל זה מי שמרכז חייו בישראל.

אבשלום וילן: ישיבת ועדת הכספים שהתקיימה בגני התערוכה התפוצצה בגלל הניסיונות שלכם להגדיר מחדש מי הוא עובד זר ומי הוא תושב.

אבשלום וילן: יש פה בעיה?

אבשלום וילן: הרי מגלים את זה.

אבשלום וילן: רואי החשבון שלנו קוראים את ההצעות, ופעם אחרי פעם הם אומרים "פה סידרו אתכם".

אבשלום וילן: סביב הנושא של השתיים ורבע נקודות ועובדים זרים, חבר הכנסת אהוד רצאבי, אפשר להגיד עליו הרבה דברים, אבל הוא בעל מקצוע מעולה.

אבשלום וילן: האם הוא סתם שאל את השאלה הזאת?

אבשלום וילן: תראו את הטקסטים, מנסים לעקוף את זה.

יעל אנדורן: אני אומרת בזהירות - וישנם פה יועצים משפטיים - שלמיטב הבנתי המשפטית, המצב החוקי כיום מאפשר לא לתת את אותן שתיים ורבע נקודות זיכוי לאותו עובד זר.

יעל אנדורן: מצד שני, יש הצעת חוק שעברה קריאה ראשונה ומונחת כרגע על שולחן הוועדה, שמדברת על העלאה של היטל.

יעל אנדורן: אלה שני דברים שונים.

יעל אנדורן: במהלך הדיונים שהתקיימו עם מנהל הוועדה ויושב ראש הוועדה הקודם, היה ניסיון לכרוך בין שני הדברים ולהגיד "אנחנו מצד אחד כן ניתן לעובד זר שתיים ורבע נקודות זיכוי , ומצד שני ננסה להגיע לאיזושהי הסכמה לגבי הצעת החוק השנייה שמונחת על שולחן הוועדה, והיא זאת שמדברת על העלאת ההיטל", כפי שתיאר חבר הכנסת וילן.

יעל אנדורן: זה מה שנמצא כרגע על השולחן.

יעל אנדורן: אני חושבת שאין צורך לבלבל בין שני הדברים.

רוני שטרן: אני חושב שיש סתירה לא נורמלית בדברים שאמר בועז, למרות שאני חושב שהוא ישר ביותר.

רוני שטרן: יש החלטת ממשלה - והוא באמת נגע בהחלטות ממשלה - לצמצם את העובדים הזרים, אבל מצד שני יש החלטת ממשלה לפתח את הכלכלה של מדינת ישראל.

רוני שטרן: האוצר פועל בדרכים לא ראויות, לדעתי, שגורמות לנו עוול ומונעות מאתנו לפתח את הכלכלה של מדינת ישראל.

דניאל בנלולו: אני מבקש מחברי הכנסת ומנציגי האוצר לגשת לחדר הצמוד כדי לנסות להגיע לפשרה.

דניאל בנלולו: אני מכריז על הפסקה למשך חמש דקות.

דניאל בנלולו: הסיכום שאני מבקש להגיע אליו זה כמובן לקחת את השתיים ורבע נקודות לשנת 2003 ו-2004, שזה ביחד 4.5 נקודות, לזכות אותם, ו-10% בשנת 2005 ו-12% בשנת 2006.

דניאל בנלולו: אין הסכמה כאן בוועדה, ולכן אני מבקש מידידיי באוצר לחזור לאוצר ולעשות בדק בית.

דניאל בנלולו: בשם חבריי לוועדה, אני מבקש עוד 24 שעות, עוד 48 שעות.

דניאל בנלולו: אני מבקש מהאוצר להביא את הסיכום של הזיכוי של השתיים ורבע נקודות זיכוי לשנת 2003 ו-2004 ו-10% ל-2005 ו-12% לשנת 2006, על פי מה שהיה הסיכום.

דניאל בנלולו: אני מבקש עוד קצת מאמץ, ואני אומר מדוע.

דניאל בנלולו: אני מוכן לגשת עם אותם חברים, עם אותם גובים, עם מי שמתעתד להוציא שומות לכל החקלאים, וביחד לראות שאין מאיפה לשלם.

דניאל בנלולו: אני אומר לכם שלא יהיה לכם מה לעקל ולא יהיה לכם מה לגבות, כי אני יודע בדיוק מה קורה בשטח.

דניאל בנלולו: אם תיתנו לי את האישור עכשיו, אני מאשר את זה כרגע.

דניאל בנלולו: אם אתם רוצים לחשוב, תפעילו את כל הגורמים בנושא הזה, על מנת לקבל את הסיכום הזה.

אבשלום וילן: אני מציין לשבח את נציגי האוצר על כך שהם חזרו להצעה שעליה התחייב יושב ראש ועדת הכספים.

אבשלום וילן: הם שיפרו אותה.

אבשלום וילן: אם הם יכולים לשפר עוד שיפור קל, זה יהיה יותר טוב, אבל בהמשך למה שאמרתי בהתחלה, האוצר נהג בישיבה הזאת בהגינות מוחלטת ושיפר את הצעתו.

אבשלום וילן: אם בעוד כמה ימים יגיעו לסיכום, זה בסדר, אבל אני חושב שנוצרו התנאים להגיע להסכם.

יעל אנדורן: בהמשך לדברים שאמר חבר הכנסת וילן, אני חושבת שיש פה מסר לא נכון.

יעל אנדורן: היה סיכום עם יושב ראש הוועדה הקודם יחד עם איתן.

יעל אנדורן: בועז סופר אמר שיש קושי לבצע אותו.

יעל אנדורן: למרות הקושי, הוא אמר שבגלל שהיה סיכום, הוא מוכן לעמוד בו כלשונו וככתבו.

יעל אנדורן: בעקבות בקשתם של חברי הכנסת בנלולו ווילן, שיפר בועז את ההצעה המקורית שהיתה, זאת אומרת שהסיכום המקורי של יושב ראש ועדת הכספים ומנהל ועדת הכספים שיושב פה בחדר היה פחות טוב מההצעה שנמצאת פה.

יעל אנדורן: אם זה לא מקובל על הוועדה, אנחנו צריכים לחזור לשולחינו, כי לנו אפילו אין מנדט להצעה הזאת שאנחנו הצענו כאן.

יעל אנדורן: אנחנו היינו מוכנים לקחת את זה על עצמנו על מנת להגיע לסיכום.

יעל אנדורן: אם הוועדה לא מוכנה להגיע לסיכום, יכול להיות שגם ההצעה הזאת לא תהיה רלוונטית.

אבשלום וילן: יעל, מכיוון שפה לא מצביעים וההצבעה היא במליאת ועדת הכספים, אני מציע לרשום את הדברים שאמר דניאל בנלולו ואנוכי.

אבשלום וילן: אנחנו נגיע ליושב ראש הוועדה ונודיע לו.

דניאל בנלולו: אנחנו מביאים המלצה לוועדת הכספים.

דניאל בנלולו: אני מביא את ההמלצה שלי, שאומרת שניים ורבע נקודות לשנת 2003, שניים ורבע נקודות לשנת 2004, 10% היטל ל-2005, 12% ל-2006, על כל הענפים.

דניאל בנלולו: חבר הכנסת וילן מביא פה המלצה לוועדה, שאני מבקש שהוא יאמר אותה.

דניאל בנלולו: אנחנו נביא את זה למליאת ועדת הכספים.

אבשלום וילן: אמרתי קודם שאני חושב שהאוצר שיפר את ההצעה שלו.

אבשלום וילן: אני לא מתנגד להצעת היושב ראש, אבל יש לדון בישיבה הכללית בנוסחה שתקבל את ההצעה הזאת ואולי גם תשפר אותה במידת מה.

אבשלום וילן: האוצר נהג בהגינות ומעבר לכך, וצריך להביא את זה בחשבון בבואנו להצביע.

דניאל בנלולו: לאור זאת אני פונה לאוצר ומבקש לא להפעיל שום דבר עד קבלת ההחלטה בוועדת הכספים.

צח גרוס: אני מייצג את המסעדנים.

צח גרוס: אנחנו במשא ומתן עם יחידת הסמך במשרד המסחר והתעשייה.

צח גרוס: הם מדברים על כך שתהיה לנו משכורת מינימום גבוהה, הם מדברים על 7,000 שקל משכורת מינימום.

צח גרוס: אני רוצה שתחליטו מה קורה אתנו, כי אנחנו נופלים פה בין הכיסאות.

דניאל בנלולו: אבל זה לא הדיון.

רוני שטרן: אנחנו משלמים שכר מומחים.

דניאל בנלולו: אבל כבר דנו בנושא הזה.

דניאל בנלולו: אני מבקש שתעבירו אליי בכתב את הבעיה שלכם.

דניאל בנלולו: ידידי וילן ואנוכי נביא את זה לדיון מהיר בוועדת הכספים.

רוני שטרן: אנחנו כמו כדורסלנים וכדורגלנים.

רחל גרשוני: יושב-ראש הוועדה ביקש שאני אעלה בוועדת המשנה את עניין ההחרגה מההגדרה של עובד זר לקורבנות הסחר השוהות במקלט בתל אביב, שהן בהגדרה של עובד זר כרגע.

רחל גרשוני: רוצים להחריג את זה, ויש הסכמה של האוצר.

יעל ייטב: זה מתואם.

רחל גרשוני: נמצאת אתי מנהלת המקלט לקורבנות הסחר בנשים מתל אביב.

רחל גרשוני: יש מתי מעט שעובדות כרגע.

רחל גרשוני: הן מעידות נגד הסוחרים, ובזמן שהותן כאן כדי להעיד, הן עובדות וגובים מהן את ההיטל הזה.

רחל גרשוני: רוצים לפטר את כולן, כאשר מדובר בסך הכל על מספר שלא יכול לעלות על 50, כי זאת התכולה של המקלט.

רחל גרשוני: זה מקובל על האוצר ועל כולם.

דניאל בנלולו: ההצעה מתקבלת.

דניאל בנלולו: אני מבקש להביא המלצה בפני מליאת ועדת הכספים להחריג מהגדרת עובד זר את קורבנות הסחר השוהות במקלט לקורבנות הסחר בתל אביב ועובדות.

דניאל בנלולו: תודה רבה, אני נועל את הישיבה.