ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 198, 2004-03-15 09:00

אילן שלגי: בוקר טוב.

אילן שלגי: אני מבין שמהנהלת משרד התמ"ת, משרד התקשורת, לא הגיע אף אחד.

אילן שלגי: עד אתמול ידענו שיגיע המנכ"ל, מר רענן דינור.

מנחם הדר: אני מאגודת העיתונאים בירושלים, ירון אנוש לא היה יכול להגיע, אני מחליף אותו.

אילן שלגי: נושא רשות השידור, או "האם יש תמורה בעד האגרה?

אילן שלגי: " מלווה אותנו מזה חצי שנה בניסיונות חוזרים של הוועדה הזאת לקיים את הדיון הזה ומשום מה עד כה זה לא הסתייע.

אילן שלגי: גם היה ביקור מתוכנן של הוועדה ברשות השידור אבל היות שנמסר לנו יום קודם שהמנכ"ל לא יהיה החלטנו לבטל את הביקור.

קריאה: נשלח לו ברכת החלמה מהירה.

אילן שלגי: בהחלט.

אילן שלגי: בשבוע שעבר גם כן היה אמור להיות פה דיון והסתבר שהמנכ"ל לא יכול להגיע משום שהוא מחלים, הדיון נדחה שוב להיום והובטח לי שישתתף מר אברהם מתן, אבל הוא לא מצא לנכון להגיע וזה חבל.

אילן שלגי: אולי הוא ידע מה אני הולך לומר על רשות השידור, ומה שאני עכשיו אומר זה לא משום היחס הזה שקיבלנו מהרשות.

אילן שלגי: אני מדבר מתוך לימוד דברים בעיקר מהתקשורת, אנחנו לומדים מרשות השידור עצמה שהמצב ברשות לא טוב.

אילן שלגי: הרשות מנסה להתייעל, לא בהצלחה רבה.

אילן שלגי: הרשות מדברת על זה שהיא אמורה להתייעל.

אילן שלגי: הבוקר קראתי בעיתון, מר יוני בן מנחם, שאתה עומד לפטר 200 עובדים מתוך ה-600 שהוחלט שיש לפטר.

יוני בן מנחם: 150.

אילן שלגי: אני מדבר על מה שאני ראיתי בעיתון הבוקר.

אילן שלגי: זה לא משנה, מה שצריך לעשות צריך לעשות, השאלה היא כמובן למה לא נעשו דברים בעבר, ואני לא יודע עד כמה רחוק העבר הזה צריך ללכת.

אילן שלגי: הציבור מרגיש שהוא לא מקבל תמורה בעד האגרה, וזה לא רק משום הכעס שקיים על עצם גביית האגרה.

אילן שלגי: אני אישית סבור שצריך שתהיה אגרה לשידור ציבורי, השאלה היא כמובן כמה צריכה להיות האגרה הזו וממי צריך לגבות אותה, אולי לזה נגיע בהמשך, אבל לא זה עיקר הדיון שלנו.

אילן שלגי: אנחנו שומעים על אווירה לא טובה ברשות השידור, בעיקר בערוץ 1 של הטלוויזיה, אנחנו שומעים עיתונאים ועובדים בכירים שפרשו בשנתיים האחרונות, בין היתר מנהל מחלקת הספורט יואש אלרועי, מאיר איינשטיין, המפיק הראשי של החדשות אמנון ברקאי; הכתב הצבאי אלון בן דוד, כתבים כמו יואב טוקר, שלומי אלדר, הפרשן אמנון אברמוביץ', דן שילון ודן מרגלית.

אילן שלגי: לפי התקשורת הוא טען כלפי המנכ"ל שפוליטיקאים ועושי רצונך השתלטו על רשות השידור.

אילן שלגי: עמנואל הלפרין פרש.

אילן שלגי: לאחרונה שמענו על רצונם של עובדים בכירים ועיתונאים בכירים נוספים לעזוב, בימים האחרונים שמענו שחיים זיסוביץ' עומד לפרוש.

אילן שלגי: אלא, כמובן, רק דברים שדווחו בתקשורת.

אילן שלגי: אני מרשה לעצמי להניח שאנשים אולי פחות ידועים ופחות מתוקשרים גם הם עזבו על רקע אווירה לא טובה ותחושה שלהם שמפעילים עליהם לחצים, שמתערבים להם בתכנים ושהשיקולים הם לא תמיד עיתונאיים.

אילן שלגי: היו טענות על זה שמעמידים לרשות פוליטיקאים זמן מסך באופן לא ראוי ובלי פרופורציה, בעיקר לשרים שממונים על הרשות במישרין או בעקיפין או שתקציבה תלוי בהם, ואנחנו גם רואים את הרייטינג - כאשר מבט לחדשות ירד בשנים האחרונות מ-20% צפייה ל-8% והיומן של יום שישי, שהיה ספינת הדגל, ירד מ-17% ל-6%, וזה בשעה שהחדשות בערב משודרות לא באותה שעה בה משודרות החדשות בערוץ המתחרה העיקרי, ערוץ 2.

אילן שלגי: אני משער שאילו החדשות היו משודרות באותה שעה אז גם ה-6% לא היו 6%.

יוסי שריד: אתה מציג רק את הצד האפל של הערוץ.

אילן שלגי: אני בטוח שתכף אתה תציג את השאר.

יוסי שריד: יורם גאון זה שום דבר בשבילך?

אילן שלגי: לא בדקתי את הרייטינג הזה.

אילן שלגי: אני משאיר לך לדבר על איזה תכנים אנחנו מצפים לקבל מהשידור הציבורי והאם אנחנו מקבלים אותם.

יוסי שריד: אנחנו לא מצפים לשום דבר.

אילן שלגי: אני רק רוצה לחזור בכל זאת לנושא האגרה.

אילן שלגי: לטעמי, כפי שאמרתי, צריך שתהיה אגרה בעד שידור ציבורי, זה קיים גם במדינות אחרות.

אילן שלגי: יחד עם זה, כאשר היו לנו שידורי טלוויזיה רק בערוץ אחד וגם למיעוט האנשים היה מכשיר טלוויזיה היה היגיון בכך שגובים אגרה על מכשיר טלוויזיה.

אילן שלגי: היום, כאשר כמעט בכל בית, גם בבתים שחסרים בהם דברים מאוד בסיסיים של קיום, יש טלוויזיה, כי זה מרכז החיים, הבידור והמידע של הבית, זו תעסוקה לילדים ולאנשים מבוגרים.

אילן שלגי: והרי לא גובים אגרה כפולה למי שיש לו בבית שתי טלוויזיות או מרובעת למי שיש לו ארבע.

אילן שלגי: לעומת זאת ברכב, עדיין לא לכולם יש רכב ויש משפחות שיש להן יותר מרכב אחד, אז בהחלט ראוי לגבות אגרה על רדיו ברכב, לדעתי, ואולי אפילו להגדיר את האגרה על הרדיו ברכב ולהגיע למצב של ביטול לחלוטין של אגרה על מכשיר טלוויזיה, ואני לא רוצה להיכנס היום לכל הקשיים והבעיות של הגבייה ושל האכיפה וכמה זה עולה לכם, לרשות השידור, לגבות את מה שמצליחים לגבות.

אילן שלגי: עד פה הדברים שלי.

אילן שלגי: אני מציע שלפני שנשמע את אנשי רשות השידור והמוזמנים האחרים נשמע את חברי הכנסת שרוצים להתייחס ולשאול שאלות, אז יהיה לכם גם למה להתייחס בדברים שלנו.

איוב קרא: הצגת פה תמונה חד צדדית התפטרות של כוכבים מערוץ 1, אבל צריך לזכור שגם רשות השידור שילמה מחיר יקר יחסית למה הייתה בעבר.

איוב קרא: הסכומים שמגיעים לרשות השידור צומצמו וקוצצו ולכן באופן פרופורציוני עזבו אותם כוכבים, שעולים המון רב למערכת.

איוב קרא: כך צריך לראות את זה.

איוב קרא: אני לא בא לסנגר על רשות השידור, אבל אני מבין שהאנשים האלו עלו כסף רב למערכת ולכן הגיעו אנשים יותר זולים, וזאת בגלל המצב התקציבי של רשות השידור והניסיון להתייעל.

איוב קרא: כך צריך לראות את הדברים, לא רק בפן אחד, צריך לראות את זה גם מהצד השני.

איוב קרא: מאידך, אני חושב שלמרות כל ההאשמות כלפי רשות השידור בפוליטיזציה, אני אומר לכם שמצבי כמו מצבו של טיבי, הוא עשה סקר לפני כחודש והתברר שלא ימין ולא שמאל מצבם טוב ברשות השידור.

איוב קרא: צריך לראות למה זה קורה.

אחמד טיבי: לגביך אישית זה נכון כי אתה הופעת שם.

אחמד טיבי: לגבי הימין, הימין מופיע הרבה יותר מאשר השמאל, שלא לדבר על ערבים, כמובן.

איוב קרא: להפך, אני יכול לומר לך שמצבי בערוץ 10 ובערוץ 2 יותר טוב מאשר בערוץ 1, מצד שני צריך להבין שכל מערכת רשות השידור הולכת היום להתייעלות והם מנסים למצוא את עצמם בקונספציה הזאת.

איוב קרא: אני חושב שאין מנוס מלהמשיך ולקיים את הערוץ הציבורי, זה חשוב מאוד, בכל מדינות המערב כמעט יש את הדבר הזה, אבל צריך לבקר, להתייעל ולהביא למצב שהערוץ יהיה ככל האפשר אובייקטיבי.

איוב קרא: אני מעריך שראשי רשות השידור מבינים שככל שיהיו אובייקטיביים הרייטינג יעלה.

איוב קרא: בניגוד למה שהצהרת, לי יש הרגשה שלהרבה תוכניות בתקופה האחרונה היה רייטינג שתפס גובה.

איוב קרא: אני מקווה שבסופו של דבר תהיה התייעלות.

איוב קרא: למשל, ללכת על דרך גביית אגרת הרדיו, כי יכול להיות שלמשפחה פשוטה, עניה, יש מכשיר טלוויזיה בבית, אבל בעיניי רכב זה כבר מותרות לפי ראייה של הרבה אנשים.

איוב קרא: אם אנחנו ממקדים את גביית האגרה רק לגביית אגרת רדיו ברכב, לדעתי זה יכול לעשות יותר צדק.

יוסי שריד: על מה הדיון?

אילן שלגי: אנחנו מדברים על רשות השידור.

אילן שלגי: אולי נגיע להחלטות שממליצות לסגור את הרשות או להחלטות שממליצות להכפיל את תקציבה.

אילן שלגי: בוא נראה.

יוסי שריד: פשוט יש לי קושי לקלוט מה הנושא.

אילן שלגי: אתה לא שמעת את הפתיחה.

אילן שלגי: עוד מעט יהיה תורך, עכשיו נשמע את ח"כ סולודקין.

מרינה סולודקין: אני גם לא כל כך מסכימה איתך.

מרינה סולודקין: חסר לי ערוץ ממלכתי בטלוויזיה.

מרינה סולודקין: כשאני בבוקר לא יכולה לראות "בוקר טוב ישראל" זה חסר לי, אני לא מרוצה עם ערוץ 2 ועם ערוץ 10.

מרינה סולודקין: אני חושבת שקרה משהו ברשות השידור והצופים סובלים.

מרינה סולודקין: אמרו כאן שח"כ טיבי וקרא לא מופיעים בערוץ, גם עולים לא מופיעים, לא בערוץ 1, לא בערוץ 2 ולא בערוץ 10.

מרינה סולודקין: יש כמעט מיליון עולים.

קריאה: לא אמרו לך שיש טלוויזיה רוסית, שתופיעי שם?

מרינה סולודקין: תראה, יש טלוויזיה רוסית, אבל אני חושבת שאנחנו קיבוץ גלויות כאן, החברה שלנו מאוד מסובכת ואולי אנשים צריכים לראות שיש גם אנשים חדשים במדינה ושגם להם יש דעות.

מרינה סולודקין: אני מאוד מפחדת מכל המניפולציות עם האגרה כי אז יגידו שלא יהיה רדיו רק"ע וקול המוסיקה, ואני אוהבת את שני הערוצים האלה.

אורי אריאל: צריך להיזהר פה, יש בעיה שאחרי שסוגרים לא מקימים כל כך מהר.

אורי אריאל: בכל נושא.

אורי אריאל: להקים זה עסק מסובך וארוך, לסגור זה עסק שעד שמצליחים לעשות אותו לוקח זמן אבל אחרי שמצליחים לא פותחים כל כך מהר.

אורי אריאל: יחד עם זאת, צריך להוריד את העבר.

אורי אריאל: אתם חייבים, ואני מציע לכם לעשות את זה ביוזמתכם, כי אם זה יישאר בידי המחוקקים וכל אחד יבדוק כמה דקות הוא היה מיוצג זו בעיה.

אורי אריאל: אני לא יודע מה איתי, אבל אני שומע.

אורי אריאל: תעשו את זה ביוזמתכם, תציגו תוכנית חמש שנתית איך אתם יורדים כל שנה באגרה ומגיעים לאיזונים.

אורי אריאל: אפשר להגיע לזה, זה לא נכון שאי אפשר.

אורי אריאל: יש הרגלים ארוכי שנים שיש את המדינה ויש מי שנותן, אבל אין מאיפה לתת.

אורי אריאל: לפי דעתי המדינה גם לא צריכה לתת את הסכומים האלה.

אורי אריאל: אם נותנים בסוף איזושהי החזקה קטנה נניח, השאלה מה זה קטנה.

אורי אריאל: אם אלה היקפים של מאות מיליוני שקלים - מי יכול לתת את זה?

אורי אריאל: מתמודדים על זה קליינטים לא פחות חשובים, בוועדה הזאת ובוועדות אחרות.

אורי אריאל: אם אתם לא תציגו את זה ולא תעשו את זה ביוזמת

אורי אריאל: כם אז יעשו את זה אחרים, לא משנה מי.

אורי אריאל: אל תחשבו שזה לא יקרה, רק שאז זה ייעשה בצורה פחות ממוקדת, פחות טובה, כנראה פחות עניינית וכולנו נפסיד, וחבל.

אורי אריאל: לכן אני מבקש כן להיות היזמים בעניין הזה ולא לנסות כל הזמן לשלול את זה ולהסתדר.

אורי אריאל: זה לא יסתדר.

קריאה: מה החוק?

אורי אריאל: אני מכיר את זה, גם בזה אנסו אתכם.

אורי אריאל: אני מבקש מכם לשקול, אני לא מבקש תשובה עכשיו ואני לא מבקש לסגור אתכם מחר או מיד לסדר לח"כים עוד דקות שידור.

אורי אריאל: אתם צריכים להביא תוכנית.

אורי אריאל: אתם נאבקתם שלא יהיה כלום והפוליטיקאים החליטו שזה תפקידם, שזה יהיה הקיצוץ.

אורי אריאל: אני אומר לכם עוד פעם - תציעו אתם תוכנית ל-3-5 שנים איך יורדים באגרה בצורה שאתם מנווטים אותה ומובילים אותה ולא שכופים אותה עליכם.

איתן כבל: אני רוצה להתייחס לנושא לפי הדף שנשלח אלינו - היש תמורה לאגרה?

איתן כבל: זו הייתה מנטרה שערוץ 1 ורשות השידור שואלת אותנו, או קובעת לנו עובדה - יש תמורה בעד האגרה.

איתן כבל: אני לא רוצה להיכנס עכשיו לחשיבות של השידור הציבורי, אני בעד שידור ציבורי ורוצה שידור ציבורי, וגם לא משנה לי עכשיו מי מופיע יותר מבינינו חברי הכנסת, ימין או שמאל, זה לא נושא הדיון.

איתן כבל: זו שאלה חשובה אבל לא בנושא הזה, כי בסופו של נקודת המוצא היא האם יש תמורה לאגרה.

איתן כבל: בסופו של עניין, במדינה דמוקרטית פתוחה אתה שואל את עצמך מה היה קורה אילו אני נכנס לחנות, יש לי את רשות השידור על המדף ואני צריך לקנות ממגוון מוצרים גם את רשות השידור.

איתן כבל: זו השאלה - כמה מאתנו, אזרחי מדינת ישראל, היו קונים את המוצר הזה שנקרא רשות השידור אילו לא היה מחויב בחוק לקנות אותו.

איתן כבל: מכאן זה מתחיל, לפחות מנקודת המבט שלי, וכאן, דרך זה, אתה יכול לבחון את השבר המרכזי הגדול ביותר שבו נמצאת רשות השידור.

אילן שלגי: הבעיה היותר חמורה זה שאתה קונה כי אין לך ברירה אבל אתה לא צורך.

איתן כבל: זה בדיוק מה שאני אומר, אתה רק מוסיף.

איתן כבל: זה העניין.

איתן כבל: עוד לפני שאנחנו נכנסים למה קורה, אם עובדים או לא עובדים, אם מפטרים או לא מפטרים, תקציבים או לא תקציבים, והאם צריך שיהיה שידור ציבורי או לא, בשורה התחתונה רובנו מקבלים מוצר שאנחנו לא רוצים בו.

איתן כבל: זאת אומרת, כופים אותו עלינו.

איתן כבל: אני חוזר ואומר לכם, זה רק עניין של זמן עד שהעסק יקרוס, יש דברים שאתה לא יכול לעצור, אם אתה לא מתמודד התמודדות של אמת עם מה שקורה היום ברשות השידור.

איתן כבל: הרי כל אחד מאתנו הופיע, מי יותר ומי פחות, אתה מגיע, אתה מגיע גם לערוץ 10 ולערוץ 2, אני מדבר אתכם על הרמות המקצועיות של התנהלות.

איתן כבל: יוני, אני אומר לך, אני לא בא לרכל על אף אחד ולהגיד לך שביום זה וזה הייתי וקרה כך וכך או דברים מהסוג הזה, זה לא מן העניין, אבל התחושה היא כשאתה יוצא משם היא תחושה קשה, תחושה של מקצועיות נמוכה.

איתן כבל: אני לא מומחה לתקשורת, אני מודה, אבל אתה רואה, אתה חש את זה, אתה חש את המקצועיות הנמוכה, לפעמים אתה חש את הזלזול מהמזמינים אותך.

איתן כבל: לפעמים אלה שמזמינים אותך עומדים חסרי אונים.

יוסי שריד: מה זאת אומרת הם עומדים חסרי אונים?

איתן כבל: מזמינים אותך וההוא עוד לא הגיע וצריך לחכות כדי להדליק את המנורה ההיא וכו'.

איתן כבל: במובן הזה.

אילן שלגי: והצלם מאחר ועוד כועס למה קראו לו.

איתן כבל: אני אומר שוב, זה באמת העניין הרכילותי, זה לא העניין המהותי של העניין.

איתן כבל: אני אומר לכם, לא כחבר כנסת, קודם כל כאזרח - אני לא אוהב להסתכל בכם, אני לא אוהב את מה שאני רואה, אני לא אוהב את מה שאני שומע, ואני באמת לא מתייחס ברמות הפוליטיות, כי בסוף אתה נכנס פנימה ורואה שההוא ככה וההוא ככה ובסוף איכשהו בתוך כל הבלגאן הזה זה מתאזן.

איתן כבל: אני רוצה לקוות, אבל אני לא רוצה להטות את זה, לפחות מנקודת המבט שלי, לשאלות הפוליטיות האם השמאל מופיע יותר או הימין מופיע יותר.

איתן כבל: אני אומר לכם את זה כחבורה שמובילה את השידור הציבורי - אין שידור ציבורי במובן האמיתי שלו.

איתן כבל: לכן אני אומר לכם, תזכרו את מה שאני אומר, ואני אומר את זה לכם חברי הכנסת, יום אחד אנחנו נגיע למצב שבו אנשים פשוט יפסיקו לשלם את האגרה, כי זה פשוט טירוף שכל שנה אתה משלם כסף על כבלים ולווין, שגם שם זה לא משהו מדהים, גם שם יש סיפור שנצטרך להתמודד איתו דרך מערכות אחרות כי גם שם עושים לנו את הסיבובים - מביאים 100 ערוצים שאולי אתה מסתכל ב-2-3 מהם ולפעמים כופים את זה עליך עם חבילת הבסיס, שהיא הרמאות הכי גדולה שקיימת במדינת ישראל, ואנשים בכל זאת משלמים את ה-200-300 שקל.

איתן כבל: פה אתה משלם 500 שקל.

איתן כבל: אנשים רק עוסקים בלתחמן איך לא לשלם לכם, ולמה?

איתן כבל: לכן אני אומר לכם - אני אאבק בכל כוחי, אני אומר לך יוני ואני אומר את זה לכם, ניסיתי לראות איך אפשר להתמודד עם השאלות ברשות השידור, כולם מדברים על הצורך לעשות מהפכה ולשנות את רשות השידור, אבל זה "עבודה" ו-"ליכוד" וימין ושמאל, בסוף זה נגמר בשאלה אם קיבלתי 20 שניות נוספות ואם הזמינו אותי ל"פוליטיקה" או לא הזמינו אותי, והדברים נגמרים ונחתכים.

איתן כבל: כל עוד אצלנו פה אנחנו לא נהיה ישרים עם עצמנו, זו לא שאלה אם אני מחניף ליוני או לא, אין לי דבר וחצי דבר מולו ברמה האישית, זו לא השאלה בכלל.

איתן כבל: השאלה היא מה אנחנו עושים קודם כל פה.

איתן כבל: אם אנחנו, חברי הכנסת, נרמה את עצמנו ורק נבלבל את המוח על הצורך בשינוי בשידור הציבורי שום דבר לא יקרה כמו שגם היום לא יקרה.

איתן כבל: ואני לא מאשים אותך, לא יכול לקרות במבנה הזה שום דבר.

אילן שלגי: הצטרף אלינו מר יצחק לבני, לשעבר מנכ"ל רשות השידור, האדם שכתב דו"חות וגם היום הוא חבר בוועדה שיושבת על המדוכה.

איתן כבל: אתה יודע כמה יערות עד בברזיל נמחקו על הדו"חות שנכתבו על רשות השידור?

קריאה: הדו"ח הבא יהיה הדו"ח ה-14 בנושא רשות השידור.

אילן שלגי: אנחנו בוודאי יכולים לקוות, ולקרוא לשר הממונה ולממשלה, שאת הדו"ח שיוגש בקרוב אכן יישמו, מבלי שאנחנו והאחרים שיושבים כאן יודעים מה יהיה בדו"ח הזה.

אילן שלגי: חשוב גם לומר שבדרך כלל בדברים שלנו אנחנו מתייחסים לערוץ 1 בטלוויזיה, אבל צריך לא לשכוח שיש רדיו.

אילן שלגי: ח"כ סולודקין הזכירה את החששות החוזרים לסגירת קול המוסיקה ולסגירת רדיו רק"ע, אלה דברים שאסור שיקרה.

אילן שלגי: אני, אישית, משידורי רשת ב' מרוצה.

אילן שלגי: אני חושב שזה שידור על רמה, גם בחדשות וגם במגזינים למיניהם.

אילן שלגי: יכול להיות שמומחים ידעו לומר אחרת.

אילן שלגי: אבל בלי קשר לזה, אמרתי קודם שהאגרה על רדיו ברכב היא ראויה, ואני חושב שאותה גם יותר קל לגבות בגלל העניין של הצורך לחדש את הרשיון מדי שנה.

איתן כבל: הטלוויזיה החינוכית משדרת מדי יום כ-8 שעות, אם אינני טועה.

אילן שלגי: חצי משעות השידור, פרט לשבת.

איתן כבל: אני שואל שאלה פרקטית - האם גם הם קבלים חלק מהאגרה?

אילן שלגי: אתה יודע שלא.

איתן כבל: באמת שאני לא יודע.

אילן שלגי: אני שמעתי תלונות מזמן שהטלוויזיה החינוכית משתתפת בהוצאות אבל לא משתתפת בהכנסות.

יוסי שריד: אני לא במקרה שאלתי על מה הדיון.

יוסי שריד: אני לא בטוח שלאחר ששמעתי מה ששמעתי אני בטוח שאני יודע על מה מדברים.

יוסי שריד: מכיוון שאני לא בטוח אני אדבר על מה שאני אדבר.

יוסי שריד: אני מבחינה מסוימת אולי במצב לא טוב כי אני במצב הפוך.

יוסי שריד: אני כל שבוע מוזמן לטלוויזיה, לפחות לתוכנית מסוימת אחת שלא יהיה קושי לזהות אותה, ואני מסרב.

יוסי שריד: למה אני מסרב?

יוסי שריד: כי אני מסרב להתבזות.

יוסי שריד: האם זה קשור בהכרח רק בערוץ 1? לא.

יוסי שריד: תוכניות מן הסוג הזה מתרוצצות בכל מיני ערוצים ויש לי דעה.

יוסי שריד: פעם אני אכתוב עבודה על התרומה של התוכניות האלה לוולגריזציה של החברה הישראלית.

יוסי שריד: זו תזה מאוד חשובה שראוי שאנשים יעסקו בה ויכתבו עליה משהו.

יוסי שריד: אני מצאתי לנכון להעיר את ההערה הזו כי אין כאן שום בעיות אישיות, הדברים האלה לא מעניינים אותי ואני כבר במצב שאני יכול מתוך איזשהו רוגע או סיפוק עילאי להשיב בשלילה להזמנות מן הסוג הזה.

יוסי שריד: אין לי עניין להתבזות.

יוסי שריד: התוכניות האלה מבוססות על עיקרון מאוד מעניין - מזמינים אותך לתוכנית תוך כדי התעקשות שלא לאפשר לך לומר את אותו עניין שבגללו הזמינו אותך.

יוסי שריד: זה רעיון מעניין, אני חושב שאפשר אפילו לרשום על זה פטנט עולמי.

יוסי שריד: בקרקסים מן הסוג הזה בשלב הזה אני לא משתתף.

יוסי שריד: יכול להיות שבשלב אחר.

יוסי שריד: זו הערה אחת, כדי לסדר כל מיני אי הבנות לגבי הדברים.

יוסי שריד: אני חושב שמעולם, למרות שניסיתי, לא הצלחתי לגלות גישה יותר עקרונית בנושא מאשר במקרה הזה.

יוסי שריד: מדוע?

יוסי שריד: משום שהיו"ר המכובד שאל מה הציפיות שלנו מן הרשות.

יוסי שריד: אין לי שום ציפיות, משום שאני יודע שרשות שהשידור אינה מסוגלת לעמוד אפילו ברמה מאוד נמוכה של ציפיות, למה לי לפתח ציפיות כשאני יודע שהם לא מסוגלים לעמוד בהן?

יוסי שריד: אגב, זה לא אומר שאחרים יותר טובים או מסוגלים לעמוד בציפיות, בבוקר אחר, כשנתכנס לשיחת בוקר, נשוחח גם על זה.

קריאה: על התקשורת לאן.

יוסי שריד: כן.

יוסי שריד: האם רשות ממלכתית בהכרח עומדת בסתירה לרייטינג?

יוסי שריד: לא.

יוסי שריד: מנין אני יודע?

יוסי שריד: כי אני יודע של-BBC יש רייטינג גבוה.

יוסי שריד: למה?

יוסי שריד: נדמה לי בגלל שתי סיבות, אולי יותר.

יוסי שריד: האחת רצינות, השניה אמינות.

יוסי שריד: קרה דבר מאוד מעניין, אדוני היו"ר.

יוסי שריד: מה שקרה אפילו מחזק את המעמד של ה-BBC.

יוסי שריד: קמה ועדה, כידוע, קבעה מה שקבעה, הציבור קבע אחרת.

יוסי שריד: זאת אומרת, הציבור אמר: "עם כל הכבוד לוועדה, אנחנו לא נותנים אמון במה שהוועדה קבעה, אנחנו מתייצבים לצדו של ה-BBC", כך על פי כל הסקרים שהתפרסמו באנגליה.

יוסי שריד: בגלל המעמד שיש ל-BBC, בגלל המוניטין שלו, בגלל האמינות שלו ובגלל הרקורד שלו.

מרינה סולודקין: אבל יש שינויים דרסטיים עכשיו.

יוסי שריד: לא, אין שום שינויים.

קריאה: רוצים לפרק לחמישה חלקים.

יוסי שריד: רוצים, בסדר.

יוסי שריד: אתה יודע מה רוצים פה?

יוסי שריד: רוצים פה שביום שישי יורם גאון יקיים שיחה מלב אל לב עם ראש הממשלה.

יוסי שריד: אבל אצלנו לא רק רוצים, אצלנו זה גם מתקיים בפועל.

יוסי שריד: אז מה אתה כבר יכול לצפות מרשות שמשדרת דבר מן הסוג הזה?

יוסי שריד: הרי זה הביטוי המובהק ביותר, הייתי אומר, לראש הנמוך, לרפיסות ולכניעה.

יוסי שריד: הולכים לראיון ואומרים מראש שחוגגים לראש הממשלה את יום ההולדת.

יוסי שריד: כמו אצל פוטין, חוגגים לראש הממשלה את יום ההולדת.

יוסי שריד: איפה נשמע כדבר הזה?

יוסי שריד: איזה מין שיקול דעת?

יוסי שריד: בכל זאת יש כמה שאלות שמנסרות בחלל האוויר, אז אומרים מלכתחילה ומתגאים בזה: "לא תהיה שום שאלה פוליטית".

יוסי שריד: עייפה נפשנו כבר לכבשים, כמה פעמים?

יוסי שריד: ובכלל: "הראיון הראשון!

יוסי שריד: בחווה!"

קריאה: "בלעדי!"

יוסי שריד: מי רוצה ראיון כזה?

יוסי שריד: בלעדיות כזו תמיד תוכלו לקבל.

יוסי שריד: אמרתי אמינות ואמרתי רצינות, וכשאמרתי רצינות התכוונתי, בין השאר, גם לרמה גבוהה.

יוסי שריד: ב-BBC, בחלק ניכר מן המקרים, לא תמיד, יש רמה גבוהה.

יוסי שריד: אני חולק, אגב, על היו"ר.

יוסי שריד: אני חושב שרמת ההגשה ברשת ב' ירדה להפליא.

יוסי שריד: אני חושב שהיום המגישים נבחרים באקראי, במקרה הטוב, במקרה יותר גרוע הם נבחרים מתוך חשבון פוליטי.

קריאה: מי?

יוסי שריד: בחלק ניכר מן התוכניות.

יוסי שריד: אבל יש בסך הכל ירידה וכתוצאה מזה שיש ירידה אני מבין שיש גם ירידה בהאזנה.

יוסי שריד: כך אני מבין, יש עלייה בתחנה אחרת.

יוסי שריד: כי מה לעשות, שם רמת ההגשה יותר רצינית.

יוסי שריד: לפעמים יש לך הגשה שמביאים אנשים לפני מיקרופון ממש באקראי.

יוסי שריד: בלי ניסיון, בלי מוניטין, בלי רקורד, וכך זה גם נראה.

יוסי שריד: מעבירים שידור, מגלגלים אותו, אבל אין דבר מעבר לגלגול השידור.

יוסי שריד: יש איזה מנטרה עכשיו שכל הזמן אני שומע ברגישות החולנית שלי: "תודה רבה לך על הדברים האלה", כל הזמן אומרים את זה, זה עושה את זה יותר קונקרטי, זה כמעט כמו שירה.

יוסי שריד: "תודה רבה לך על הדברים האלה" או "תודה רבה לך על הרעיון הזה".

יוסי שריד: על מה מודים אם לא על הדברים האלה?

יוסי שריד: על הדברים האחרים?

יוסי שריד: על הדברים שלא נאמרו?

יוסי שריד: אין סתירה בין רשות ממלכתית לבין רייטינג, אבל במצב שנוצר כאן ובכוח האדם שעומד לרשות רשות השידור יכול מאוד להיות שלפחות לפרק זמן רשות השידור הייתה צריכה לחשוב האם היא ממשיכה להשתתף במין רפלקס מותנה כזה במרוץ של הרייטינג.

יוסי שריד: יכול להיות שרשות השידור צריכה לומר לעצמה: "אני לא משתתפת עכשיו במרוץ של הרייטינג כי במרוץ של הרייטינג אין לי סיכוי, אלא אם כן נקיים כל הזמן ראיונות מלב אל לב, ולכן אני אעסוק אולי באופן יותר רציני, על ידי אנשים יותר רציניים, בנושאים יותר רציניים, שאולי לא תמיד נחשפים במידת הצורך באמצעי התקשורת האחרים" ויש שורה ארוכה של נושאים כאלה.

יוסי שריד: למה אמרתי שהגישה במקרה הזה היא גישה עקרונית לחלוטין?

יוסי שריד: יחד עם זה אני מתנגד לכל פגיעה באגרה, כי לא נואשתי מימים יותר טובים, יש פה עניין של עיקרון.

יוסי שריד: אנחנו משלמים אם אנחנו רק יכולים.

יוסי שריד: צריך לשמור על איזשהם עקרונות גם כאשר המצב הוא כזה.

יוסי שריד: לו הייתי צריך לפעול על פי הדברים שנאמרו עד עכשיו, נניח, או על פי תחושות הבטן שלי, אז הייתי אומר: "אל תתנו להם אגורה", כי זה לא ראוי לתת להם אגורה, זה סתם לזרוק לרוח את כספנו.

יוסי שריד: לרוח הרעה והכנועה הזו.

יוסי שריד: נראה שזה סוף השידור הציבורי.

יוסי שריד: השידור הציבורי 'שבע ייפול' ובסופו של דבר הוא מוכרח לקום, כי לא יכול להיות שמדינה כמו מדינת ישראל תישאר בלי שידור ציבורי.

יוסי שריד: אז עם מה נישאר?

יוסי שריד: רק עם הדברים האחרים, שגם שם השיקולים לא הרבה יותר נשגבים או נאצלים מהשיקולים ברשות השידור, אם כי ברשות השידור השיקולים לפעמים נחותים במיוחד, יש לומר.

יוסי שריד: לא יכול להיות שיקול יותר נחות מאשר שיקול של התרצות ושל "קול אדוניו" ושל חנפנות.

יוסי שריד: יותר נמוך מזה אין.

יוסי שריד: חנפנות זה ים המלח, המקום הכי נמוך בעולם.

יוסי שריד: לכם אני והחברים שלי נגד כל פגיעה באגרה לפי שעה.

יוסי שריד: ציפיות אין לנו.

יוסי שריד: אמנם אני יודע שמתארגנות הפגנות עכשיו כדי להחזיר את התוכנית שחסרה עכשיו אבל אני לא חושב שלציבור יש ציפיות מרשות השידור, גם לא מגורמים אחרים אולי, לא רק מרשות השידור.

יוסי שריד: אז אני מניח שנתנגד לכל פגיעה באגרה.

יוסי שריד: אנחנו לא עוסקים בבוכנטריה של מי מופיע ומי לא מופיע כי זה לא מעסיק אותי עכשיו.

יוסי שריד: אם אנשי רשות השידור בכל זאת רוצים לדאוג לענף שעליו הם יושבים שיתנהגו כמו אנשי מקצוע, לא כמו שרתים באיזושהי חצר.

אילן שלגי: בין דבריו של שריד לדבריו של טיבי אני רוצה לשאול מה המדיניות היום בעניין החזרה לשידורי הפרסומות אחרי שיש פיגוע.

אילן שלגי: מדי פעם חוזרת ועולה השאלה הזאת.

אילן שלגי: אתמול צרם לי במיוחד כשבשמונה חמש דקות שמעתי ברדיו: "אנחנו חוזרים למתכונת השידורים הרגילה וגם לפרסומות".

אחמד טיבי: זה מהותי מאוד בין הדברים של שריד לדברים שלי, הפרסומות?

אחמד טיבי: אנחנו מדברים על אותו נושא ואתה עובר לפזה אחרת ולקצה אחר של העולם?

אילן שלגי: סליחה, אני רוצה שגם השאלה הזו תהיה on the record.

אילן שלגי: דובר על שידור הרדיו והייתה התייחסות לרמתו, אני חושב שזה בסדר שיו"ר הישיבה יבקש שעוד נושא יהיה על סדר היום.

אילן שלגי: להפך, אני מזמין גם אותך להתייחס אליו.

אילן שלגי: אחרי פיגוע שבו נרצחו 10 ישראלים יש שידור מיוחד שמדווח על האירוע במשך 3 שעות ואז אומרים: "אנחנו חוזרים למתכונת השידורים הרגילה וגם לפרסומות" ומיד באות פרסומות.

אילן שלגי: בבקשה, ח"כ טיבי.

אחמד טיבי: אפתח ואומר שלפחות בחדר הזה אין אנשים שהם בעד חיסול השידור הציבורי או פגיעה בו.

אחמד טיבי: אני על אחת כמה וכמה, כי כידוע לכם מי שאמורים ליהנות משידור ציבורי הן קבוצות מיעוט באוכלוסייה או קבוצות פגיעות - ערבים, דתיים, הומוסקסואליים, עניים ועולים חדשים.

אחמד טיבי: לכן האינטרס שלנו בשמירת השידור הציבורי הוא אינטרס כפול ומכופל.

אחמד טיבי: גם מהותית וגם מגזרית.

אחמד טיבי: אבל לא כך מתחיל העניין ולא בזה הוא מסתיים.

אחמד טיבי: אגב, אני גם לא מסכים עם העמדה של שריד שאי אפשר לפגוע באגרה בשום צורה שהיא ולהשאיר את המתכונת כפי שהיא.

אחמד טיבי: אני לא חושב שזה מה שהתכוונת.

אחמד טיבי: טוב שאמרת "בשלב זה".

יוסי שריד: כעיקרון זה רצוי.

אחמד טיבי: כעיקרון זה בשלב זה מה שמחזיק את השידור הציבורי כי הממשלה לא מקציבה תקציב חלופי.

יוסי שריד: אחרת פקיד האוצר ינהל את הרשות.

יוסי שריד: אז יהיה טוב?

אחמד טיבי: הם גם לא מוכנים בשלב זה להקציב תקציב מיוחד לרשות השידור, אפילו לא בחוק ההסדרים הידוע לשמצה.

אחמד טיבי: ח"כ קרא הזכיר נתונים שהראיתי לו, נתונים של יפעת על הופעת ח"כים בשלוש השנים האחרונות.

אחמד טיבי: לא בכדי המחקר התייחס לשלוש השנים האחרונות, שלוש השנים האחרונות הן שנות עימות וכאשר יש משבר ועימות מתגלה הצורך ביותר אובייקטיביות ומקצוענית עיתונאית וחשיפת השיח הציבורי לכמה שיותר רבדים בחברה הישראלית.

אחמד טיבי: רשות השידור נכשלה כשלון חרוץ בשלוש השנים האחרונות בייצוג הרבדים השונים של האוכלוסייה בישראל, לרבות שמאל וערבים.

אחמד טיבי: על מנת שיהיה גילוי נאות, לא רק רשות השידור עשתה זאת, גם ערוץ 2, לפעמים בצורה הרבה יותר גרועה מאשר בערוץ 1.

אחמד טיבי: ערוץ 2 הוא הערוץ הכי מקורנף שיש בכל רשויות התקשורת האלקטרונית במדינת ישראל.

יוסי שריד: אני מצטרף לדעתך.

יוסי שריד: יש לי גם רקורד.

אחמד טיבי: תוכנית כמו "שש אחרי החדשות", למשל, היא תוכנית נטולת ערבים בשלוש השנים האחרונות.

אחמד טיבי: אני אנצל את העובדה שמנהל הטלוויזיה בערבית, מר גנור, נמצא כאן.

אחמד טיבי: אני מחויב להתייחס הן לשידור בעברית והן לשידור בערבית.

אחמד טיבי: לשידור בעברית משום העובדה שאני אזרח והאזרחים הערבים, אפילו לפי מסמך נגדי, מחויבים לפעמים באיזון.

אחמד טיבי: אבל ראו זה פלא, איזון זה תמיד כאשר יש ראיון עם ערבי ואז חייבים לאזן אותו עם נציג של הממשלה או של הממסד ואם אין אז מבטלים את הראיון עם הערבי, וכבר היו דברים מעולם.

אחמד טיבי: אבל לא תמיד כאשר שר מתראיין, למשל, או חבר כנסת מהקואליציה, יש איזון.

אחמד טיבי: אומר יותר מזה - בשנים האחרונות אני לא זוכר מקרה בו חבר כנסת ערבי התראיין בשידור ישיר בערבית, יתקן אותי מר גנור אם אני טועה.

אחמד טיבי: האם יש מקרה כזה בו התראיין ערבי נבחר ציבור, או חבר כנסת במיוחד?

אחמד טיבי: אני בכוונה אומר חבר כנסת או נבחר ציבור כי לפעמים בחלק מתוכניות האירוח מראיינים חברי כנסת יהודיים אבל מביאים איזה סגן מנהל בית ספר יסודי ג' מכפר אום אל קטף בשביל לאזן.

אחמד טיבי: איש ציבור יהודי, נבחר ציבור, ומולו מביאים, לפעמים, כאשר חייבים ועושים את המקסימום כדי להביא ערבי, אז מביאים מישהו סביר שלא יכול לומר דברים שיפגעו בהוואי של ערב שבת, למשל.

אחמד טיבי: הדבר הזה פגום, לא ענייני, והוא בניגוד לכללי רשות השידור, כלומר בניגוד לחוק ולרוח החוק.

אחמד טיבי: הדברים האלה גם אמורים לגבי תוכניות אירוח בעברית בכל הרשתות.

אחמד טיבי: אני אפתיע ואומר שיש לפחות תחנת שידור אחת שדווקא מפתיעה לטובה בראיונות עם ערבים, וזו גלי צה"ל.

אחמד טיבי: לפי הבדיקה של יפעת בגלי צה"ל הפתעה אדירה - היא מראיינת ערבים על ימין ועל שמאל, עד כדי נתונים מביכים.

אחמד טיבי: עד כדי שאולי יעלה רצון לבטל את התחנה.

אחמד טיבי: יש הבדל בין התקופה של שלוש השנים האחרונות לבין התקופה שלפני שלוש האחרונות, הבדל של שמים וארץ.

קריאה: אני רק לפני כמה ימים שמעתי אותך ברדיו.

אחמד טיבי: נכון, זו הייתה ההופעה השנתית שלי ברשת ב'.

אחמד טיבי: בהשוואה בין גלי צה"ל לרשות ב' גלי צה"ל יותר פתוחים לראיון עם אנשי ציבור ערבים מאשר רשת ב'.

יוסי שריד: יש לך נתונים פה?

אחמד טיבי: הם לא פה אבל אני אעביר אותם לך ולוועדה.

אחמד טיבי: אלה נתונים של יפעת.

אחמד טיבי: לפי הנתונים ערוץ 2 מופיע כערוץ הכי "סירובניק" בנושא הזה של ערבים ושמאל.

אחמד טיבי: יש בעיה עם ראיון נבחרי ציבור ערבים גם ברשת ב'.

אחמד טיבי: בחודשים האחרונים הבעיה פחות טוטלית מאשר קודם, בשנים האחרונות היו תקופות שהמצב היה חסום, אני מקווה שהמצב ישתנה.

אחמד טיבי: הדרת נציגי מיעוט היא בניגוד לחוק, הדרה והרחקתם מהמסך ומהשיח הציבורי זה דבר אנטי דמוקרטי, אנטי אזרחי ובניגוד לחוק.

אחמד טיבי: למרות זאת העמדה שלי עניינית, אני מתנגד לפגיעה ברשות השידור, גם בטלוויזיה וגם ברשת ב', בשל כל מה שאמרתי בתחילת דבריי.

אחמד טיבי: לכן הדברים שלי אמורים לקבל משנה תוקף של מי שמייצג מגזר מקופח מאוד ובכל זאת רוצה, בסופו של דבר, לגונן על השידור הציבורי.

יוסי שריד: אני לא כופר בזה שיש בעיה, אם יש החרמה או החרמה בפועל.

קריאה: לא צריך להיסחף.

יוסי שריד: תן לנו להתבטא באופן חופשי.

יוסי שריד: אם יש החרמה זו כמובן תופעה פסולה, אבל לא זו הבעיה העיקרית כאשר מדברים על דעת הקהל.

יוסי שריד: כאשר מדברים על דעת הקהל הבעיה היא הפרשנויות בערוצים השונים, כולל הערוצים המסחריים, כאשר הפרשנויות והפרשנים הפכו להיות דוברים מוסמכים מטעם, שלפעמים מגלים אדיקות יותר גדולה אפילו מן הדוברים הרשמיים של השלטון.

יוסי שריד: הרי אלה דברים שפשוט לא ייאמנו.

יוסי שריד: אתה רואה את הפרשנים, פרשן מדיני, פרשן כזה או פרשן אחר, זה יותר מ"קול אדוניו", אתה שומע את זה ואתה מתפלץ.

יוסי שריד: זו הבעיה העיקרית.

יוסי שריד: אתה גם לא תוכל להתמודד איתם, כי כשהם מופיעים זה כאילו קול ההיגיון והאובייקטיביות.

יוסי שריד: אתה לא יכול גם להתחרות עם זה, זה מעבר, זה יותר חשוב מאשר אם אני או אתה מופיעים.

אילן שלגי: בואו נשמע את אנשי רשות השידור.

יוסי שריד: שום חוש ביקורתי, שום גרגר מלח, כלום.

אילן שלגי: עד עכשיו אנחנו התבטאנו די בהרחבה, אני רוצה לשמוע אחד או שניים מאנשי רשות השידור, אחד או שניים מהאורחים שלנו וגם את מר יצחק לבני.

יוני בן מנחם: אני אגיד כמה דברים קטנים בקשר לרדיו לגבי הדברים שנשמעו פה, אחר כך אולי גם כמה מילים בקשר למה שאני רואה לגבי המצב ברשות השידור בזמן שכפי שאמרת, היו"ר אברהם נתן לא הגיע לכאן.

יוני בן מנחם: ראשית, אתייחס לדברים שאמר ח"כ טיבי.

יוני בן מנחם: אין שום הנחיה ברדיו לא לראיין אנשי ציבור ערביים, חברי כנסת ערביים או כל דבר אחר.

יוני בן מנחם: אולי ח"כ טיבי לא זכה בשבועות האחרונים או בחודשים האחרונים להופיע הרבה ברדיו, אבל אני יכול להעיד על כך שחברי כנסת אחרים, כמו ג'מאל זחאלקה ואחרים מופיעים באופן קבוע ברשת ב', מה עוד שכבר כמה חודשים רצה תוכנית מיוחדת, חדשה, שנקראת "מגזין ערביי ישראל", פעם ראשונה שיש תוכנית כזו ברדיו, ברשת ב', שנותנת ביטוי גם לרחשי המגזר הערבי עצמו.

קריאה: שמגיש רענן כהן.

יוני בן מנחם: מגישה אותה גם נדו ארר, ערביה.

יוני בן מנחם: אתה תבליט את הצד שאתה רוצה להבליט.

קריאה: בוא נהיה כנים.

יוני בן מנחם: שומעים מי מגיש את זה.

אילן שלגי: אני לא ידעתי.

קריאה: גם אני לא ידעתי.

יוסי שריד: זו תוכנית מגוחכת.

יוסי שריד: אני שומע אותה לפעמים בדרכי.

יוני בן מנחם: מגישים אותה מדי יום שני בשעה שש נדו ארר וד"ר רענן כהן.

אחמד טיבי: בכל הדברים שלי לא דיברתי על דבר אישי, דיברתי על נבחרי ציבור ערבים.

יוני בן מנחם: אני אמרתי לך שאין שום הנחיה כזאת.

אחמד טיבי: זה יותר חמור, יכול להיות שזה צנזור עצמי של העורכים.

יוני בן מנחם: זה לא צנזור עצמי של העורכים, אתה מכיר היטב את העורכים ברדיו, אין שום הנחיה כזו לצנזורה עצמית.

יוני בן מנחם: כל חברי הכנסת האחרים מתראיינים, אליך לא פנו בשבועות או בחודשים האחרונים.

אחמד טיבי: דיברתי על תקופה של שלוש שנים.

יוני בן מנחם: אני לא מכיר, בכל מקרה, אבל אני לא רוצה להיכנס פה לויכוחים, אני רוצה להשמיע את הדברים.

יוני בן מנחם: אני לא הפרעתי לאחרים פה לדבר ואני גם לא רוצה לתת פה ציונים לאף חבר כנסת, חס וחלילה, כמו שאתם נתתם פה ציונים לאנשי רשות השידור.

אילן שלגי: מה לעשות, בכל זאת יש לנו איזושהי פריבילגיה בבית הזה.

יוני בן מנחם: בסדר, אני רק אומר את דעתי.

יוני בן מנחם: אני מקווה שתרשו לי להביע את דעתי.

יוני בן מנחם: כמו שאתם חלקתם פה ציונים לאנשי רשות השידור, אני אגיד רק את הדברים באופן כללי לפי מה שאני רואה.

יוני בן מנחם: אנחנו נמצאים במצב קשה מאוד ברשות השידור, שהפילו לנו תקציב כזה.

קריאה: באשמתכם.

יוני בן מנחם: אני לא הפרעתי לך.

אילן שלגי: בואו נבהיר את כללי המשחק - מקובל שחברי כנסת מעירים וקוראים קריאות ביניים במידה סבירה, אחרים לא.

אילן שלגי: אתה פשוט תאבד את זכותך לדבר אחר כך ואולי גם אני אבקש ממך לצאת.

קריאה: אני מתנצל.

יוני בן מנחם: אנחנו נמצאים במצב שאין לנו אפילו תקציב.

יוני בן מנחם: אחד הדברים האחרים שאתם כבר יודעים עליהם כחברי כנסת הוא שהאגרה קוצצה בשיעור של 10%-12%, כשהקיצוץ הזה על פני שלוש שנים החל מהשנה הזאת, נוסף על חובות של האוצר לרשות השידור של מיליונים של שקלים שלא הועברו אלינו.

יוני בן מנחם: כתנאי לאישור התקציב המקוצץ קיבלנו השבוע תכתיב מהאוצר, ממשרדו של השר הממונה על רשות השידור, לפטר בשנה הקרובה 200 עובדים.

יוני בן מנחם: האווירה היא קשה, אין ספק שהעובדים חשים שיש חרב גדולה של קיצוצים שמרחפת מעליהם וראינו את זה בחודשים האחרונים, הגענו למצב שאפילו נייר טואלט לא היה בשירותים במשרדים השונים ברשות השידור.

יוני בן מנחם: באווירה הזאת אנחנו פועלים ולמרות זאת אנחנו מנסים להתייעל.

יוני בן מנחם: יש תוכנית התייעלות, ההתייעלות כבר החלה בשנה שעברה, כאשר הפרשנו כאלף איש מרשות השידור, אנחנו מנסים להתקיים ולהשתפר, אבל בעידן הזה של התחרות, בעידן הזה שאין תקציב או שהתקציב מקוצץ בצורה משמעותית, קשה מאוד גם לשפר את איכות השידור.

יוני בן מנחם: הדבר הזה מתבטא בהפקות, בהבאת "כוכבים" וכו'.

יוני בן מנחם: ח"כ שריד קבע פה שני קריטריונים שהוא רואה לגבי שידור ציבורי - רצינות ואמינות.

יוני בן מנחם: אני חושב בהחלט שאנחנו משתדלים לעמוד בזה.

יוני בן מנחם: אני לא אתנחם בעובדה שחלקכם שהשמצתם פה את רשות השידור דיברו גם על אמצעי תקשורת אחרים.

אחמד טיבי: מתחנו ביקורת.

יוני בן מנחם: בסדר, מתחתם ביקורת.

יוני בן מנחם: אני חושב שאנחנו בהחלט מנסים לעמוד בשני הקריטריונים האלה, בטח בקריטריון של אמינות וגם בקריטריון של רצינות.

יוני בן מנחם: יכול להיות שיש פה ושם חריגים, זה דבר לגיטימי וביקורת אפשר כמובן לקבל, אני לא נגד ביקורת, אבל אני חושב שהתחושה הכללית שלי פה היא שיש איזשהו עליהום על רשות השידור, שבהחלט אינו מוצדק.

יוני בן מנחם: אני חושב שבאופן כללי אנחנו די עומדים ביעד של השידור הציבורי, גם אם יש חריגים כאלה או אחרים.

יוני בן מנחם: אם יש דברים לא בסדר צריך לשפר אותם, אנחנו פתוחים לביקורת.

יוני בן מנחם: אני חושב שאולי אתם הרבה מושפעים מהפרסומים בעיתונות על רשות השידור בתקופה האחרונה, שנבעו, בין היתר, מאינטרסים של גופים שונים וגורמים שונים או של עובדים מתוך רשות השידור, עובדים ממורמרים כאלה או אחרים, ובכל מוסד יש עובדים כאלה.

יוני בן מנחם: בסך הכל אני חושב שרשות השידור בדרך הנכונה, בדרך של התייעלות ושיפור השידור הציבורי.

יוני בן מנחם: כפי שאמרתי, ביקורת זה דבר בונה, אנחנו מעונינים לשמוע ביקורת, אבל בסך הכל יש לי פה תחושה של עליהום ואני חושב שרוב הדברים שאמרתם פה אינם מוצדקים.

יוני בן מנחם: אני לא רוצה להיכנס פה לויכוחים כאלה ואחרים, אם יש שאלות ספציפיות אני מוכן לענות.

אורי אריאל: מה תוכנית ההבראה שלכם?

אורי אריאל: ברמת הפיטורין מדובר על 150 עובדים?

יוני בן מנחם: 200 עובדים השנה.

יוני בן מנחם: אנחנו קיבלנו תנאי מהאוצר.

יוני בן מנחם: שמעתי את יוסי שריד אומר פה שבסוף איזה פקיד באוצר ינהל את רשות השידור.

אילן שלגי: אני זוכר שהיה אצלכם חשב של משרד האוצר, שלא זכה לשיתוף פעולה ואתם בפועל גירשתם אותו.

יוני בן מנחם: הוא זכה לשיתוף פעולה, אנחנו לא גירשנו אותו.

יוסי משולם: הוא הגיש דו"ח על 90 מיליון שקל גירעון!

קריאה: הוא פשוט טעה.

קריאה: שלחו חשב שלא יודע לקרוא תקציבים.

אורי אריאל: עובדה שהחשב הכללי משך אותו משם וזה לא היה קרב גדול.

אורי אריאל: הוא טעה.

יוני בן מנחם: זה חשב שנשלח למטרות מסוימות, אני לא רוצה לתאר את המטרות שהוא נשלח אליהן.

אורי אריאל: מה תוכנית ההבראה?

יוני בן מנחם: יש פה גם חצי מוועדת דינור, שגם היא שותפה לתוכנית ההבראה הזו בצורה עקיפה.

אילן שלגי: איך אתה יכול להגיד "היא שותפה לתוכנית ההבראה"?

אילן שלגי: זאת ועדה שאמורה להציע לממשלת ישראל מה לשנות ברשות, זה לא שותפה לתוכנית ההבראה.

יוני בן מנחם: היא כן שותפה לתוכנית ההבראה.

אילן שלגי: לא, היא אמורה להמליץ לממשלה מה לעשות.

יוני בן מנחם: אתה מכיר את עבודתה, אבל לא ניכנס לעניין הזה.

יוני בן מנחם: לשאלתו של חבר הכנסת, על פי התכתיבים של משרד האוצר ומשרד השר הממונה על רשות השידור, אנחנו אמורים לקצץ 675 עובדים עד סוף 2005.

איוב קרא: כמה יישארו?

יוני בן מנחם: כאלף.

קריאה: זה כמעט 40%.

איוב קרא: מאז שהתחילו הקיצוצים, כמה עד היום קיצצתם?

איוב קרא: כמה הייתה רשות השידור בשיא כוח האדם וכמה היא תהיה היום?

יוני בן מנחם: אנחנו הפרשנו כאלף עובדים בשנה שעברה, היום אנחנו עומדים על 1,800-2,000.

יוני בן מנחם: על פי ההנחיות שקיבלנו נוריד עוד 675 איש עד סוף 2005, זה אומר 300 איש השנה ועוד 300 בשנה הבאה.

יוני בן מנחם: ההתייעלות הזו נקבעה לנו כתנאי לקבלת התקציב.

יוני בן מנחם: אפילו אין לנו תקציב עדיין, עכשיו מדברים על תקציב ביניים שיהיה, וגם לא ברור אם יהיה.

יוני בן מנחם: זו האווירה שאנחנו חיים בה.

יוני בן מנחם: דובר על קיצוץ האגרה, דובר על חובות שהאוצר חייב לנו, כל הדברים האלה משפיעים.

יוני בן מנחם: אם אתם חושבים שזה לא משפיע על תוכן השידורים אתם טועים מכיוון שהפקות והבאת מראיינים כאלה ואחרים ברשות השידור, כפי שח"כ שריד היה רוצה לראות, אולי בצדק, והבאת כוכבים ועיתונאים עולה כסף.

יוסי שריד: עזוב אותי מהכוכבים שלכם, הכוכבים הם לא כוכבים.

יוסי שריד: אני לא מדבר על כוכבים, אני האיש האחרון שיעסוק בזה.

יוסי שריד: תעסקו בדברים רציניים, בנושאים רציניים.

יוסי שריד: לפעמים נעשים דברים רציניים אבל אחר כך באה תוכנית אחת כזאת כמו שעשיתם ביום שישי, שלא ראיתי דרך אגב, והיא מבטלת מכל וכל את מה שעשיתם עד עכשיו.

קריאה: לא צריך להיסחף.

יוני בן מנחם: אני לא חולק על דבריו של ח"כ שריד בענייני ביקורת, אם יש ביקורת כזאת או אחרת לפעמים היא מוצדקת.

יוני בן מנחם: בסך הכל לבוא ולעשות עליהום על השידור הציבורי, אני חושב שהשידור הזה חשוב מאוד ואנחנו משתדלים לעמוד במשימות שמוטלות עלינו.

יוני בן מנחם: לגבי נושא שידורי רק"ע שעלה פה, אני יכול להגיד שאני אתנגד בתוקף לסגירה של רק"ע ואני עושה את כל המאמצים למנוע את הדבר הזה, אבל כתנאי לאישור התקציב קיבלנו עכשיו הנחיה/תכתיב ממשרד האוצר וממשרד השר הממונה לקצץ ערוץ טלוויזיה אחד ולקצץ שתי רשתות ברדיו ועכשיו אנחנו צריכים להחליט איזה רשתות אנחנו מקצצים מכיוון שזה התנאי לאישור התקציב.

יוני בן מנחם: אז תראו באיזה מצב אנחנו נמצאים, כאשר מי שקובע בשידור הציבורי זה לא אנחנו אלא מי שממונה עלינו.

אורי אריאל: איך תתמודדו עם השר הממונה ועם האוצר?

יוני בן מנחם: יש לנו בעיה.

יוני בן מנחם: אנחנו ננסה ומנסים להתמודד, אני לא אכנס פה לעניין הזה.

יוסי שריד: סמוך עליהם, הם יודעים איך מתמודדים, ראית איך הם מתמודדים, זה בסדר.

אורי אריאל: הרי אתה לא סומך עליהם.

יוסי שריד: ראית איך הם מתמודדים, אתה לא מבין איך הפרנציפ הזה עובד?

אורי אריאל: אני סומך עליהם, בשונה ממך, ויש לי ביקורת.

יוסי שריד: לא ראית מה הם עושים כדי שיהיה תקציב?

אורי אריאל: שריד, מה קרה הבוקר?

יוני בן מנחם: אני רוצה שתראו את הגזירות שמוטלות עלינו ואנחנו צריכים לעבוד באווירה הזאת.

יוני בן מנחם: תאמינו לי שאנחנו עושים את כל המאמץ, למרות הנסיבות האלה.

יוני בן מנחם: כפי שאמרתי, בהחלט ביקורת זה דבר לגיטימי, לפעמים יש ביקורת מוצדקת, לפעמים לא, והייתי מציע לכם לא לגזור מפרסומים בעיתונות, אם יש לכם שאלות אנחנו נשמח לענות על כל שאלה.

אילן שלגי: אנחנו הרי רצינו לקיים את הדיון הזה לפני חודשים אלא שרשות השידור לא שיתפה פעולה עם הכנסת.

יוני בן מנחם: אנחנו ברגע שקיבלנו את ההזמנה הגענו, אני לא מודע לדבר הזה.

אילן שלגי: אני מספר לך שפעמיים ביטלתי ישיבה או ביקור אצלכם משום שהמנכ"ל הודיע שהוא לא יהיה ברגע האחרון.

אילן שלגי: פעם הוא היה בחו"ל, פעם היה במקום אחר.

אילן שלגי: היו"ר שלכם, שהבטיח היום לבוא, גם לא בא היום.

אילן שלגי: זה נודע לי אתמול אבל החלטתי בכל זאת לקיים את הישיבה.

אילן שלגי: אז עכשיו אתה לא יכול להתלונן על זה שאנחנו ניזונים ממקורות אחרים.

אילן שלגי: אבל זה לא אישי.

יוני בן מנחם: חס וחלילה.

יוני בן מנחם: אני לא יודע מה לגבי היום, את זה אני אבדוק כשאצא מפה, אבל לגבי המנכ"ל, אתה אמרת בפתח דבריך שהוא עבר ניתוח קשה והוא מחלים.

אילן שלגי: את זה שמענו לפני שבועיים, אני מדבר איתך על 4-5 חודשים.

יוני בן מנחם: אני לא הייתי מודע לזה.

יוני בן מנחם: לנו אין, חס וחלילה, משהו נגד הכנסת.

אילן שלגי: ודאי.

יוני בן מנחם: אנחנו התייצבנו וענינו לכם על כל שאלה.

אילן שלגי: אני רק מבקש שתבין, זה הרי מובן מאליו שכשיש ביקורת היא מתוך רצון שתהיה לנו רשות שידור חזקה וטובה.

אילן שלגי: הדברים הם לא אישיים.

אילן שלגי: רשות השידור היא לא שלכם, היא של הציבור כולו.

אילן שלגי: אתם אלה שמופקדים על הניהול שלה בינתיים.

יוני בן מנחם: בהחלט.

אילן שלגי: אז מותר לכנסת לבוא ולשאול שאלות וגם להעביר ביקורת, ואתה אל תקרא לזה השמצות.

דורון צברי: אני יו"ר איגוד הבמאים, אני יחד עם אבי שמש מייצגים 500 במאים ותסריטאים.

דורון צברי: אנחנו, למעשה, האנשים שאחראים על התכנים.

דורון צברי: לא כל כך בערוץ 1, כי שם לא כל כך מפיקים, אבל בערוצים אחרים.

דורון צברי: אני רוצה להציג בפני הוועדה כמה נתונים כדי שיהיו להם מול העיניים כשמדברים על רשות השידור על מה מדברים.

דורון צברי: קודם כל, הדו"ח של ועדת דינור הוא הדו"ח ה-14 שנכתב על רשות השידור.

דורון צברי: הדו"חות האחרים לא יושמו.

דורון צברי: על פי הדו"ח הלפני לפני אחרות, דו"ח ורדי, ברשות השידור יש 4,500 עובדים.

דורון צברי: דו"ח ורדי משנת 99' מונה על ידי ברק.

דורון צברי: הדו"ח הלפני אחרון, דו"ח גינסבורג, שזה רואה חשבון שוועדת הכספים מינתה לאחר שלפני שנתיים מצאו חריגות לא מוסברות של עשרות מיליוני שקלים בתקציב הרשות, מצא נתונים די מזעזעים, שעיקרם ש-84% מתקציב הרשות הולך לכוח אדם ולמינהל.

דורון צברי: אלה נתונים מדו"ח ורדי.

אילן שלגי: שמעת, מצמצמים בכוח אדם.

דורון צברי: הם טוענים שהם מצמצמים, אני רוצה לחלוק עליהם.

דורון צברי: אני שמעתי לא פעם אחת את המנכ"ל והיו"ר אומרים שהם קיצצו אלף עובדים ברשות השידור בשנה האחרונה, שלחתי מכתב לממונה על השכר ושאלתי כמה תקנים התקבלו בקיצוצים, כי בראל אמר שהוא העביר לאוצר את תעודות הזהות.

דורון צברי: יש לי כאן מכתב רשמי מהממונה על השכר, לפיו 114 תקנים קוצצו.

קריאה: לא אמרנו אלף תקנים, אמרנו 114.

קריאה: היו המון עובדים מחוץ לתקן, אלה קוצצו.

דורון צברי: אני כבר אצטט נתונים.

דורון צברי: אני אצוטט עוד נתונים.

דורון צברי: אומרים שאין כסף, אין כסף כי השאלה לאן הולך הכסף.

דורון צברי: תקציב רשות השידור האחרון בשנת 2003 היה 930 מיליון שקל, זה כמעט מיליארד שקל.

קריאה: כמה תקציב ערוץ 2?

דורון צברי: הרבה פחות, אבל אין אפשרות להשוות, זה לא אותו הדבר.

דורון צברי: כשמדברים על תקציב של רשות השידור מדברים על 930 מיליון שקל, זה הרבה מאוד כסף.

דורון צברי: השאלה לאן הולך הכסף, ואני אתן כמה דוגמאות.

דורון צברי: בשלושת הזכיינים: טלעד, קשת ורשת ביחד, מועסקים פחות מ-240 עובדים.

דורון צברי: אנחנו מדברים פה על ארגון של אלפי עובדים.

קריאה: זה לא ממש מדויק.

קריאה: עובדים עם חברות, עם פרילנס היום.

קריאה: תעשה השוואה יותר אמיתית.

יוסי שריד: גם ערוץ 1 עובד עם חברות.

קריאה: אבל אי אפשר ככה לקבל נתונים.

דורון צברי: הדיון העקרוני הוא על האם יש תמורה לאגרה.

דורון צברי: אני רוצה להביא כמה נתונים על האגרה.

דורון צברי: ח"כ טיבי, למרות שאתה וחברי הכנסת הערביים מייצגים יותר מ-10% מהאוכלוסייה, בחמש השנים האחרונות הטלוויזיה לא הפיקה שעה אחת של דרמה בערבית.

דורון צברי: אתם מדברים על הופעת חברי כנסת?

דורון צברי: בואו נדבר על תרבות.

דורון צברי: שעה אחת של דרמה או של קולנוע דוקומנטרי.

קריאה: 20%.

דורון צברי: רבותיי, אף שעה של קולנוע דוקומנטרי בערבית בחמש השנים האחרונות.

דורון צברי: אם אנחנו באים לשאול איך מודדים איכות, האם בזכייה בפסטיבלים או בפרסים בינלאומיים, ובכן, נתון מצחיק - תקציב בית הספר לקולנוע בירושלים הוא מיליון וחצי דולר.

דורון צברי: בכל שנה נתונה בית הספר לקולנוע בירושלים זוכה ביותר פרסים בינלאומיים בתחרויות ובפסטיבלים מאשר רשות השידור בכל שנות קיומה.

דורון צברי: אין פרסים, אין זכייה בפסטיבלים, זה לא קיים.

דורון צברי: השאלה האם הצופים מרוצים.

דורון צברי: השאלה פה, לטעמי, האם יש תמורה לאגרה, היא האם הצופים מרוצים.

דורון צברי: הצופים לא מרוצים, משום שהם יודעים מה קורה, הם רואים במסך.

דורון צברי: כשאומרים שאין כסף לנייר טואלט אבל משפצים את לשכות הבכירים במאות אלפי שקלים, ואלה נתונים שפורסמו, אז איפה הכסף?

דורון צברי: יותר מזה, לפי דו"ח הממונה על השכר האחרון ל-160 בכירים ברשות השידור יש חריגות שכר של מעל 30 אלף שקל.

דורון צברי: כמה בכירים יש בארגון הזה?

דורון צברי: 160 לא כולל כוכבים, רבותיי, לא כולל מגישים בחוזה אישי.

דורון צברי: 160 בכירים בארגון הזה מרוויחים מעל 30 אלף שקל.

דורון צברי: אז כן, אין כסף להפקות.

יוני בן מנחם: סליחה, אני סיימתי, אבי שמש יגיד דברים אחרים.

אבי שמש: חברי הכנסת הנכבדים, אתם הצגתם הרבה ביקורת מול רשות השידור ואני מרגיש שאין לי מה להוסיף על הביקורת, אני רוצה להציג במקום זה איזושהי אלטרנטיבה ואיזשהו חזון כפי שאנחנו התסריטאים והבמאים רואים אותו מהיכרות שלנו עם שידורים ציבוריים בעולם.

אבי שמש: אני אציג פה בקצרה את "עשרת הדברות" לטעמנו של שידור ציבורי ראוי.

אבי שמש: שידור ציבורי צריך לשאוף להפיץ ידע ותרבות, לא בידור.

אבי שמש: בידור הוא לא מטרה של שידור ציבורי, הוא יכול להיות אמצעי.

אבי שמש: שידור ציבורי צריך לראות את עצמו שליח ציבור ולא שליח שלטון.

אבי שמש: הוא צריך להציב אלטרנטיבה לשידור המסחרי והפרטי, הוא לא צריך להתחרות בו באמצעות ניסיונות חיקוי.

אבי שמש: הוא לא צריך לשאוף להגיע לרייטינג גבוה בכל נקודת זמן אלא הוא צריך להגיע לקהלים רחבים ומגוונים, בהם מיעוטים, בזמנים שונים.

אבי שמש: זו לא ספירה של כמה אנשים אלא מדידה של שביעות רצון.

אבי שמש: הוא צריך להקדיש את עצמו לשידור ולא למנהלה.

אבי שמש: הוא צריך לראות את ההשקעה בהפקות מקור כשליחות ולא כמטלה.

אבי שמש: שידור ציבורי בארץ צריך לחפש את המודלים שלו באירופה ולא בארצות הברית.

אבי שמש: הוא צריך להזמין ביקורת ולא לברוח ממנה.

אבי שמש: הוא לא יכול לסבול מינהל לא תקין, שחיתות או רמאות.

אבי שמש: הוא צריך לחפש את החדש, הרענן והנועז ולא המיושן, המנוסה והמוכח.

אבי שמש: אף אחת מ"עשרת הדברות" האלה לא מקוימת על ידי רשות השידור הקיימת.

אבי שמש: יש משפט אחד שנאמר באחד מהדו"חות שפורסמו על רשות השידור שאומר: "אין אפשר להבריא את רשות השידור מבפנים", אני חושב שזה המשפט שצריך להיות המשפט המרכזי שאיתו הוועדה הזאת צריכה לצאת מהדיון עצמו.

אבי שמש: יש צורך להביא שינוי חקיקה רחב, שזה אומר סגירה ופתיחה מחדש.

אבי שמש: צריך שב-31/12/04, או בתאריך אחר, רשות השידור הישנה תעביר את המפתחות למנהלת ההקמה של השידור הציבורי החדש בישראל.

אבי שמש: לצערי, אנחנו לא מצליחים להגיע לזה הרבה מאוד שנים כי צריך לצורך העניין הזה שליחי ציבור עם אומץ, כי זה מאוד לא פופולרי ויכול להיות אפילו מסוכן לפוליטיקאים ולשליחי ציבור.

יוסי שריד: למה לא פופולרי?

יוסי שריד: זה יכול להיות מאוד פופולרי.

אבי שמש: זה יכול להיות מאוד מסוכן לשליחי ציבור לעשות את הניתוח הכואב הזה ברשות השידור, בדרך כלל זאת הייתה המכשלה העיקרית.

אבי שמש: אני חושב שבעניין הזה אם משהו יתחיל פה, אם תתחיל פה איזושהי דינמיקה של שליחי ציבור שמבינים אחת ולתמיד שיש פה איזשהו אינטרס ציבורי שהוא מעבר לאינטרס הפוליטי המיידי, שללא התחשבות בו השידור הציבורי יקרוס, וכבר קורס, במוקדם או במאוחר, אנחנו לא נצליח לעשות את זה.

יוסי משולם: אני מצטער על הדברים ששמעתי פה.

יוסי משולם: לצערי, חלק מהאינפורמציה שיש אצל חברי הכנסת המכובדים גם היא מהעיתון.

יוסי משולם: לגבי נושא העיתונות, לנו סותמים את הפיות, יש דברים חמורים ביותר שנעשים ברשות השידור ומחוץ לרשות השידור שאנחנו לא יכולים להביא אותם לחשיפה ופרסום, לא בידיעות, לא במעריב ובוודאי גם לא בעיתון הארץ.

אילן שלגי: יש לך פה במה, תאמר עכשיו מה שאתה רוצה, אני אדאג שיהיה לזה הד.

יוסי משולם: אני אומר לכם באחריות שחלק גדול מהעובדים הבכירים שעברו לערוץ 2 הם בעצם בוגרי רשות השידור.

יוסי משולם: אני פה מודיע באופן חד משמעי שעובדי רשות השידור, ואני חולק על דעתו של ח"כ שריד, הם ברמה מקצועית בינלאומית.

יוסי משולם: באחריות.

יוסי משולם: כל הרשימה שאדוני היו"ר הקריא על העזיבות, חבל שלא הקראת במקביל את אלה שבתחילת דרכם בפנים, עם כל התקציב המצומצם.

אילן שלגי: בוא תגיד לנו, בבקשה.

יוסי משולם: מה שקורה זה דבר מאוד פשוט - יש פה הטעיה גדולה מאוד גם בנושא התקציב.

יוסי משולם: התקציב היה אמנם 930 מיליון, היום אני מודיע לכם באחריות שתקציב רשות השידור הוא 800 מיליון, שמתוך זה 70% מהכסף צבוע.

יוסי משולם: מה זה אומר?

יוסי משולם: זה אומר שאנחנו מלכ"ר.

יוסי משולם: כמלכ"ר אנחנו לא מתקזזים במע"מ, המע"מ יורד.

יוסי משולם: אנחנו הפכנו להיות חברת גבייה של האוצר בעצם.

יוסי משולם: אנחנו גובים מע"מ ומעבירים אותו לאוצר, אלה הרבה מיליונים.

יוסי משולם: אנחנו גובים מס הכנסה ומעבירים אותו.

יוסי משולם: אנחנו עושים ניקויים במקור ומעבירים אותם.

יוסי משולם: ביטוח לאומי - מעבירים.

יוסי משולם: זה אומר שהתקציב שלנו בפועל, עם משכורות, הוא בערך 50%.

יוסי משולם: אם תוריד סדר של 250 עד 300 מיליון משכורות שיש מתוך התקציב לתקציב פעולות נשאר בערך בין 180 ל-200 מיליון.

יוסי משולם: מדובר בשלושה ערוצי טלוויזיה וב-8-9 ערוצי רדיו שמשדרים כמעט 24 שעות ביממה.

יוסי משולם: אנחנו לבד קשורים בידיים וברגליים, אנחנו פשוט עמוסים מכל הכיוונים בלחצים, אם זה פוליטיים, אם זה חברתיים וגם גופים מקצועיים.

אורי אריאל: סליחה, איזה לחצים פוליטיים?

יוסי משולם: אני אסביר לך.

יוסי משולם: מה שקורה הוא שתקציב הפעולות האמיתי של רשות השידור, כפי שציינתי, לא עולה על 200 מיליון.

יוסי משולם: אנחנו ערוץ אחד שמשדר מסביב לשעון, 7 ימים בשבוע.

יוסי משולם: הערוצים המסחריים האחרים הם 4 ערוצים - רשת, קשת, טלעד והחדשות.

יוסי משולם: לכל אחד יש מנכ"ל עצמאי עם מועצת מנהלים והוא פועל על פי כל כללי המשחק המודרניים בשביל ההפקה.

יוסי משולם: אני רק רוצה לסבר את האוזן למי שלא מבין בטלוויזיה - היום בשביל לראות תוצאות טובות למסך של ערוץ 1 אני זקוק לעוד שנה.

יוסי משולם: אם קשרו לנו את הידיים במשך 10 חודשים האחרונים בלי תקציב אין לי יכולת.

יוסי משולם: זו לא תוכנית רדיו או כתבה בעיתון שאתה יוצא, לוקח עט, כותב ולמחרת יש לך פרסום של הכתבה.

יוסי משולם: להכין דרמה טובה לוקח שנה-שנתיים ומעלה.

יוסי משולם: יושב פה דורון צברי שעשה לנו סדרה טובה מאוד של 6 פרקים על התופעות במצפה.

יוסי משולם: תשאלו אותו, שתיים-שלוש הוא עבד על הסדרה.

קריאה: למה לקחתם מקצבאות היוצרים?

אילן שלגי: זה לא הנושא.

יוסי משולם: הנושא הזה נמצא בבית משפט, אבל שתדעו שאנחנו שילמנו על הסדרה הזאת את מלוא הזכויות, מיליון ו-700 אלף שקל, ובלי שאנחנו נדע הוא לקח 600 אלף שקל משירות הסרטים הישראלי.

אילן שלגי: זה לא נושא לויכוח.

יוסי משולם: הוא שאל אז אני עונה לו.

יוסי משולם: בואו נדבר את האמת לאמיתה.

יוסי משולם: מה קורה היום במלחמה של היוצרים?

יוסי משולם: היוצרים בסך הכל רוצים למכור לנו את המוצר במאה אחוז ולהמשיך לקבל זכויות.

אילן שלגי: זו סוגיה משפטית, לא בשולחן הזה.

יוסי משולם: מאה אחוז, אני מקבל את זה, זו באמת סוגיה משפטית.

יוסי משולם: לכן אני בא ואומר - עובדי רשות השידור עושים את עבודתם נאמנה, בשנה האחרונה הייתה התייעלות אדירה גם מבחינה כלכלית וגם מבחינת כוח האדם.

יוסי משולם: אני שוב אומר, לפעמים יש יציאה כזאת או אחרת, אבל הראיה שההערה הכי גדולה של ח"כ שריד הייתה לגבי מה שקרה ביום שישי בתוכניתו של יורם גאון, זה רק מוכיח עד כמה אנחנו עובדים מקצועי ואנחנו לא מתערבים בתכנים.

יוסי משולם: כי רשות השידור אפילו לא ידעה מה יש בתוכנית שהחברה של יורם גאון עושה.

אורי אריאל: היה פה מישהו שאמר שאתם תתמודדו עם הבעיות בתקציב על ידי ראיון דומה עם אולמרט בזמן הקרוב?

אילן שלגי: בואו נתקרב לסיכום.

יוסי משולם: אני כבר מסיים.

יוסי משולם: לכן אני בא ואומר שגם נושא החשב ששמו זו הייתה אחת הכוונות הברורות ביותר איך להפריע לתפקוד השוטף של רשות השידור.

יוסי משולם: כל מה שאני אומר ממוסמך.

יוסי משולם: החשב הוציא שיהיה גירעון של בין 60 ל-80 מיליון ברבע האחרון של השנה כמעט.

יוסי משולם: זה אומר שיש לך צפי כמעט מדויק.

יוסי משולם: יש ניירות של רואה חשבון, של החשב הכללי וכו', שהרשות איזנה את עצמה והיתה אפילו יתרה של מיליון שקל, אז אף אחד לא פעל לכיוון העניין הזה.

יוסי משולם: דובר פה על משכורות שיש מסמכים וכו'.

יוסי משולם: אני מודיע לכם שזאת השמצה מכוערת.

יוסי משולם: לקחו פעם אחת תלוש משכורת של ניקויים או הפרשים של שנתיים-שלוש שלא שילמו למישהו והוסיפו אותם ואז יצא שבנאדם קיבל 50 אלף או 40 שקל או משהו מהסוג הזה.

יוסי משולם: שכר העובדים הגבוה ביותר היום הוא של המנכ"ל, שהוא 27 אלף שקל ברוטו לחודש, אני אומר לכם את זה באחריות.

יוסי משולם: אין משכורת גבוהה מזאת, לא כוכבים ולא שום דבר, אלה המלצות על עובדי רשות השידור.

יוסי משולם: המנכ"ל מקבל חמישית ממה שהוא קיבל לפני שלוש שנים.

יוסי משולם: אני אומר לכם באחריות שאין שכר מעל המנכ"ל.

יוסי משולם: אני, שאני מנהל הטלוויזיה, מקבל 26 אלף ברוטו.

אילן שלגי: תודה.

אילן שלגי: מר יצחק לבני, אתה איש עתיר זכויות ברשות השידור, בוועדות שהיו לאורך השנים וגם בוועדה שמסיימת היום את עבודתה.

אילן שלגי: מה אתה יכול לתרום לנו לדיון לטובת השידור הציבורי?

יצחק לבני: מרוב זכויות, הדו"חות שהשתתפתי ביותר מאחד מהם וחלק כתבתי במו ידיי, לא יצא מהם כלום, כידוע לכם.

יצחק לבני: לכאורה נשאלת השאלה - עוד הפעם ליפול לאותו בור?

יצחק לבני: אמרו לי: "בוא עכשיו לוועדה הזאת", לא לוועדת חינוך אלא לוועדת דינור.

יצחק לבני: שאלתי אותם: "מה, עוד הפעם אני אכתוב דו"ח?

יצחק לבני: והרי אי אפשר להמציא את הגלגל, אלה דברים שאין בהם חידושים מדהימים מוועדה לוועדה", אז אמרו לי: "לא, הפעם המצב כל כך קשה, עברו כל כך הרבה שנים וכל כך הרבה ועדות נכשלו במימוש שלהן", אף כי הציעו הצעות לא רעות, בדרך שלא אומצו גם, והגיעו הצעות די ספציפיות לכנסת של חוקים, "הפעם זה יקרה".

יצחק לבני: ככל שאני רוצה להיות מאושר, ו'אשרי המאמין', אבל גם 'אשרי אדם מפחד תמיד' ואני בהחלט חושב שלא יקרה כלום, אבל אני חייב לומר שהשרים שמתעסקים בזה באופן ישיר, כלומר השר הממונה אולמרט, שר האוצר ושר המשפטים, נשבעים באמם, גם אם הם יתומים, שהפעם יהיה בסדר, ואני, כאדם אופטימי, נוטה להאמין לזה ונראה מה יהיה.

יצחק לבני: נוסח הדיון כאן כלל בתוכו, בין היתר, איזו דעה, נדמה לי שגם ברשות השידור היום, וכבר הרבה שנים, יש הסכמה שצריך לעשות שינויים בסיסיים, זה לא איזה עלבון לפרסונה כזאת או אחרת או לתקופה כזאת או אחרת, זה כבר נכון הרבה שנים.

יצחק לבני: למשל, היו"ר שלא הגיע היום אומר שהוא בכלל מזדהה כמעט עם כל ההצעות של הדו"ח.

יצחק לבני: צריך יהיה לעשות מהפכה מרחיקת לכת.

יצחק לבני: המהפכה הזאת צריכה להיעשות כמעט בכל תחום של רשות השידור ואנחנו מציעים הצעות.

יצחק לבני: אזכיר רק מעט מההצעות, יש פה חוברת די מאורגנת, ודאי גם תוגש הצעת חוק אליכם, הרי הכנסת תחליט, וזה נמצא עכשיו בשלבים אחרונים.

יצחק לבני: יש משא ומתן עם השרים על כל מיני הסתייגויות שלהם, אני לא אכנס לכל הפרטים.

יצחק לבני: בסופו של דבר אנחנו חושבים שרשות השידור צריכה להפוך מבית הפקה לבית הפצה של שידורים, לא להפיק בעצמה אלא את החדשות וכל היתר יצא החוצה, כמו שעושה במידה רבה הערוץ השני וערוץ 10.

יצחק לבני: ההנחה היא שיש יתרון יחסי חשוב מאוד לשידור הציבורי במה שנוגע לקביעת הקונספציה ולהשגחה, אבל לא לעצם תהליך ההפקה.

יצחק לבני: עצם תהליך ההפקה סובל מכל הכשלים של גוף ציבורי, עם אבטלות סמויות, עם אנשים שאי אפשר להיפטר מהם על פני שנים, שהפכו לעץ מת.

יצחק לבני: לכן מן הראוי את מה שהכרחי שייעשה בגוף מרכזי לעשות - חדשות אי אפשר לעשות דרך חברות הפקה - אבל כל היתר, חוץ ממקרים בודדים כמו "עמוד האש" למשל, ייצא החוצה.

יצחק לבני: פירושו לשחרר את התקציב, שהיום כמעט כולו הולך להוצאות קשיחות, לשחרר אותו לתוכניות, להשגת המטרה האמיתית של הרשות הזאת.

יצחק לבני: לא לשלם משכורות אלא לעשות תוכניות, ולעשות תוכניות שיש קשר בין המימון והתקצוב שלהן לבין התוצאה.

יצחק לבני: פירושו של דבר שצריך היה להגיע להסכמה על העניין הזה.

יצחק לבני: כדי לעשות את זה צריך להשתחרר מלא מעט אנשים.

יצחק לבני: קשה להניח שאפשר להשתחרר מהם בכוח.

יצחק לבני: האוצר מוכן היום, אם אמנם הכל יתגשם, וזה התנאי, להציע הצעות גם בתחום של הפנסיה ושל הפיצויים, והוא כבר הציע, שאולי יהוו פיצוי לחלק לא מבוטל של העובדים, אלה שישתחררו.

יצחק לבני: אולי גם נגיע איתם להסכמים שיהיו חלק מהחברות הפרטיות שיעבדו מבחוץ עם הרשות, יש הרבה דרכים.

יצחק לבני: דבר שני, אנחנו רוצים בהחלט שיהיו מכסות מחייבות של תוצרת הארץ ושל תוכניות עיליות - דרמה ודוקומנטרי, ואפשר גם פירוט מסוים, סוגי דרמה, סוגי דוקומנטרי, סדרות וכיו"ב, כאשר המספרים צריכים להיות גבוהים יותר מאלה שמופיעים בחוק הרשות השניה, כי אחרת מה הועלנו.

יצחק לבני: זו רשות ציבורית, רשות ציבורית צריכה לעשות יותר בכל התחומים האלה, וזה צריך להיות מחויב במספרים, גם כמותיים של תוכניות וגם כמותיים של כסף שמושקע בתוכנית, כדי שבאמת יהיה בסיס אחר לשידור הציבורי, גבוה יותר ומעמיק יותר בהשוואה למה שנדרש היום בחוק.

יצחק לבני: היום בחוק רשות השידור אין דריכה של מכסות, בערוץ השני יש דרישה כזו.

יצחק לבני: לפי החוק שנציע גם לרשות השידור יהיו מכסות והמכסות תהיינה גבוהות יותר מאשר בשידור המסחרי.

יצחק לבני: בנוסף לזה אנחנו בהחלט רוצים שמידת התלות של הגופים הציבוריים במנהלים, בשלטון ובממשלה יצטמצם למינימום ולפחות ממנו.

יצחק לבני: היום המנכ"ל ממונה על ידי הממשלה, הוועד המנהל ממונה על ידי הממשלה, בסופו של דבר גם מנהלי הטלוויזיה והרדיו ממונים על ידי ועדות מכרזים שכוללים את חברי הוועד המנהל שנבחרים על ידי הממשלה, ואנחנו מאוד לא מרוצים מהמצב הזה.

יצחק לבני: זה לא מצב בלתי מקובל במקומות אחרים, כולל באנגליה, כלומר היו"ר והמנכ"ל שהתפטרו באנגליה הם בהחלט חברים קרובים של ראש ממשלת אנגליה ומונו על ידי ממשלת אנגליה.

יצחק לבני: כלומר, המנכ"ל מונה על ידי הוועד המנהל, אבל הוועד המנהל מונה שם על ידי הממשלה.

יצחק לבני: אנחנו רוצים להיות טובים מאנגליה בעניין הזה.

יצחק לבני: ההצעה שאנחנו מציעים, ואפשר להתווכח עליה, היא שהוועד המנהל ימונה על ידי שופט עליון בדימוס שיבחר את שני חבריו והם יהוו יחד שלושה חברי ועדת חיפוש.

יצחק לבני: כלומר, לא הממשלה תציע את הממנים ולא גוף תלוי אחר בפוליטיקאים.

יצחק לבני: כלומר, מישהו צריך להציע את השופט בדימוס הזה, את זה יציע השר הממונה.

אילן שלגי: הוא צריך להיות שופט עליון, מחוזי?

יוסי משולם: שופט עליון או מחוזי בדימוס, על דעת נשיא בית המשפט העליון, כפי שנעשה באופן קבוע במינויים כאלה.

יוסי משולם: השר יבחר, כי מישהו צריך לבחור, אבל הוא יבחר רק שופט עליון בדימוס או שופט מחוזי בדימוס, והוא זה שיבחר את שני חבריו.

יוסי משולם: יחד הם יציעו שלושה מועמדים והשר יוכל לבחור מתוכם אחד, אבל הוא לא יוכל להציע, רק לבחור מתוך האנשים שהוצעו על ידי שופט.

יוסי משולם: שזה לא אידיאלי, אבל זה יותר טוב מאשר בהרבה מקומות בעולם וזה הרבה יותר טוב ממה שהיה עד היום בארץ.

יוסי משולם: כך לגבי הוועד המנהל, שיהפוך סוג של דירקטוריון, כך לגבי גוף נוסף.

יוסי משולם: לא ניכנס לכל הפרטים, אנחנו מדברים על גוף של רגולציה, שעל פי הצעתנו יעסוק לא רק ברשות השידור אלא גם בגלי צה"ל, בטלוויזיה הלימודית אם תהיה הסכמה ובערוץ הכנסת אם תהיה הסכמה.

יוסי משולם: היום בערוץ הכנסת אין גוף חיצוני.

קריאה: הכנסת התנגדה.

יוסי משולם: הכנסת התנגדה אבל אולי אם נציע הצעה מספיק טובה הכנסת תתעשת בעניין הזה.

יוסי משולם: אני חושב שזה מן הראוי.

יוסי שריד: היום זה שייך לערוץ 2.

יוסי משולם: לא, זה דבר אחר לגמרי.

יוסי משולם: זה לא גוף רגולציה, ערוץ 2 קיבל במכרז רק את הביצוע.

יוסי משולם: בכל אופן, הכוונה היא שגם גוף הרגולציה וגם גוף הדירקטוריון ימונו כמעט לחלוטין בצורה בלתי תלויה בממשלה.

יוסי משולם: המנכ"ל, שמונה עד היום על ידי הממשלה, ימונה על ידי הגוף הזה שלא ייבחר על ידי הממשלה, כלומר על ידי הדירקטוריון, וכך ייווצר מצב שכל דרג יהיה כפוף לדרג מתחתיו.

יוסי משולם: היום יש מרחק של שני דרגים, חלק מהקשיים ברשות השידור נובעים מזה שקופצים על דרג - אתה יכול לצפצף על המנכ"ל כי הוועד המנהל בוחר אותך.

יוסי משולם: כלומר, מנהל המדיום יכול לצפצף על המנכ"ל כי לא הוא זה שבוחר אותו, הוועד המנהל כולו בוחר אותו, וכו'.

יוסי משולם: פה תהיה זכות ישירה.

יוסי משולם: יש פה הרבה מאוד פרטים לגבי איך ממנים, בסך הכל הכיוון הוא להתנתק מהממשלה.

יוסי משולם: גם באישור התקציב, במידה רבה מאוד וגם באישור האגרה.

יוסי משולם: האגרה כמובן צריכה להיות מאושרת על ידי הכנסת כי זה סוג של מס, אבל אנחנו רוצים שזה יהיה אחת לשלוש שנים ולא אחת לשנה, בשאר השנים זה יהיה צמוד לאיזה סל, כדי שהמשחק הזה של ללחוץ ו"לעשות את המוות" לא יקרה פעם בשנה, נחסוך את זה לפעם בשלוש שנים.

יוסי משולם: גם זה חלק מאיזה רצון לנתק ככל האפשר.

יוסי משולם: בין היתר אנחנו מציעים גם ביזור מסוים בעבודה של הרשות כולה.

יוסי משולם: הייתה טענה כל השנים שלמנהלי הטלוויזיה והרדיו כשלעצמם יש מעט מדי סמכות למנהליהם והם כפופים יותר מדי לאיזה מרכז שמונע מהם בעצם יכולת עבודה.

יוסי משולם: יש הגזמה גדולה בעניין הזה.

יוסי משולם: יש הצעה, שלא התקבלה על דעתי אישית, אני בעניין הזה בדעת מיעוט במידה מסוימת, לבטל את סמכות העורך הראשי של המנכ"ל.

אילן שלגי: שתהיה הפרדה.

יוסי משולם: לא הפרדה מוחלטת.

יוסי משולם: ביזור, אבל לא הפרדה מוחלטת, כאשר המנכ"ל יתעסק בחלק מסוים מענייני המנהל והכספים, הוא לא ייכנס לפרטים הרבים.

אילן שלגי: כלומר, יהיה עורך ראשי לרדיו ועורך ראשי לטלוויזיה.

יוסי משולם: כן.

יוסי משולם: דעתי הייתה שראשו של גוף צריך להיות ממונה.

יוסי משולם: זה מצב שיש לו פוטנציאל של מחלה כאשר לראש הגוף אסור להתעסק בעריכה.

יוסי משולם: כרגע זו לא דעת רוב חברי הוועדה אבל יש עדיין ויכוח, השרים בחלקם נוטים דווקא לעמדה שהבעתי עכשיו, שכן תושארנה סמכויות של עורך ראשי גם למנכ"ל, גם בהחלטות שאינן חורגות ממסגרת התקציב, ובלבד שתישמר מסגרת התקציב בצורה הרבה יותר קפדנית ממה שדובר עליה עד היום.

יוסי משולם: זה בתחום הביזור.

יוסי משולם: בתחום הערבית אנחנו בהחלט רוצים שהכללים העיתונאיים של העברית יהיו קיימים באותה מידה לגבי הערבית.

יוסי משולם: אני מניח שאנשי הערבית אומרים שזה המצב גם היום, יכול להיות ויכוח על העניין הזה.

יוסי משולם: העיקרון הוא שאין, לא יכול ואסור שיהיה שום הבדל, אפילו ההבדל הקטן ביותר של תעמולה בעניין הזה, זה חייב להיות שידור דומה לשידור העברי מכל בחינה שהיא וגם דאגנו לכך שבביזור הזה בין רדיו וטלוויזיה לשידור בערבית שיהיה כפוף מנהלית לרדיו תהיה סמכות של עורך ראשי עצמאי כדי לשמור על העוצמה והתוכנית של הערבית ואני מקווה שיש דרכים לשמור על מידה טובה, שלא הייתה קיימת גם בשנים עברו.

יוסי משולם: כשהגעתי אני לרשות השידור זה היה אחרי מלחמת ששת הימים ואחרי מלחמת יום הכיפורים התברר שהשתמשו בערוץ הערבי ללוחמה פסיכולוגית.

יוסי משולם: אחר כך לנקות את זה מזה היה עסק מאוד מאוד קשה.

יוסי משולם: זה דבר חמור מאוד, אני מקווה שכבר שנים שאף אחד לא מעלה על דעתו דברים כאלה, ובוודאי צריך להילחם על כך שלא יהיה שום הבדל בין הכללים העיתונאיים של העברית והכללים העיתונאיים של הערבית.

יוסי משולם: אנחנו לא נרצה לבטל שני ערוצים ברדיו, ההמלצה שלנו היא לבטל רק ערוץ אחד ברדיו.

קריאה: יש לנו הנחיה מאתמול.

יוסי משולם: הנחיה, אבל נראה מה יחייב.

יוסי משולם: "קול הדרך לעסקים", לטענת האוצר, ונטינו להסכים לכך מתוך רוח טובה ופשרה, יכול להיעשות גם מחוץ לרשות הציבורית.

קריאה: זה הערוץ הכי טוב שיש לכם.

מרינה סולודקין: אדוני, לפני שאני יוצאת, יש מיליון איש שלא מדברים עברית נורמלית ואני חושבת שיש מטרות גם לטלוויזיה החינוכית - שיעורים של שפה בכל הרמות.

מרינה סולודקין: אני לא יודעת למה יש בלוק בנושא הזה.

אילן שלגי: חרגנו מנקודת הזמן, הישיבה הבאה שלנו הייתה אמורה כבר להתחיל, אני מבקש לקצר.

יוסי משולם: אני אקצר.

יוסי משולם: היו הצעות לוועדה, בעיקר מצד האוצר, לבטל את רשת ב', ובוודאי את רשת ג', בטענה שבכלכלת שוק כל דבר שאפשר לעשות בחוץ אין סיבה לעשות בפנים.

יוסי משולם: דעת רובנו, בוודאי דעתי, הייתה שונה לחלוטין והדבר הזה נמנע.

יוסי משולם: ודאי לא ייגרם שום נזק לא לערוץ המוסיקה ולא לערוץ הרוסי ולא לדברים אחרים.

יוסי משולם: ישנה הגנה יפה לעניין.

יוסי משולם: לגבי הטלוויזיה - הצעתי שברגע שיתאפשר הטלוויזיה הלימודית, שכיום נמצאת בסכנה של חיסול לפי ההצעות שהכנסת מציעה וקיבלה החלטות לגביהן, תהפוך בתוך רשות השידור לאיזה סוג של "ארטא".

יוסי משולם: הכלל שלנו שכמו ב-BBC, כמו בגרמניה וכמו בצרפת, הערוץ הראשון צריך לשלב רייטינג גבוה לכלל האוכלוסייה עם איכות, וזה ניתן, כמו שיוסי שריד אמר.

יוסי משולם: ניתן לחלוטין.

יוסי משולם: מצדו ב-BBC ובמקומות אחרים יש עוד ערוץ - BBC2, channel 4 המסחרי, ארטא, או PBS באמריקה, שפונה לקבוצות באוכלוסייה ולתחומי תרבות.

יוסי משולם: הדבר הזה אפשרי, לדעתי גם כספית, עם הטלוויזיה הלימודית בוודאי.

יוסי משולם: האוצר סירב להחליט על זה קונקרטית כהחלטה שיכולה להתרחש בשנה הבאה אבל הוא מוכן להכניס את זה לדו"ח כהצעה לטווח הרחוק יותר.

יוסי משולם: לסיכום, אני קיוויתי על הזמן שאם נציע הצעה מספיק מרחיקת לכת, מספיק ריאלית ובשיתוף מספיק עם שאר הגורמים האגרה לא תורד.

יוסי משולם: כי מטרתנו לא הייתה להוריד את כספי רשות השידור מעבר למה שהם כבר הורדו, אולי אפילו להעלות חזרה חלק ממה שבוטל בשנה שעברה, זו לפחות דעתי, ובתנאי שבאמת נלך על כל זה.

יוסי משולם: זה מה שאנחנו מציעים.

יוסי משולם: סתם לשפוך כסף - בשום אופן לא.

יוסי משולם: אבל נניח שפה אנחנו נרעיב את רשות השידור, גם בגלל הרוגז הגדול שיש תמיד על רשות השידור בכל השנים, ודאי גם בשנותיי, וגם בגלל תוצאות שבהחלט יש הרבה מה לתקן בהם, בגלל זה להרעיב אותם - לא.

יוסי משולם: אנחנו צריכים למצוא דרך לא להעלות אלא להוריד את האגרה, אם הכנסת תסגור במידה מספקת ותוך שכנוע עצמי מספיק את התחושה שהפעם ניתן יהיה לעשות את זה, למרות שכל הוועדות אומצו ולא מומשו.

יוסי משולם: והפעם עם הכסף, לא בלעדיו.

אילן שלגי: תודה רבה.

אילן שלגי: משפט לח"כ כבל ונסכם.

איתן כבל: רציתי לומר ליצחק - אני חושב שכל הוועדות האלה הן בדרך כלל ועדות הפחדה של שרים.

איתן כבל: זאת אומרת, הם מנצלים בעניין הזה גם אותך, את הרקורד שלך ואת האישיות שלך כדי לתת איזה כיסוי, וכל אחד מסיבותיו הוא.

איתן כבל: אני אומר את זה בצער, כי בסופו של דבר, אם באמת לא תהיה מהפכה בכיוון הזה חבל על הזמן.

איתן כבל: יוסי ויוני, מה שמפריע לי זה כשאני מקשיב לכם ואני אומר לכם - אתם היום אחראים לבסטה הזאת ובסופו של עניין אתם לא נותנים לי את התחושה של מה שאני מרגיש, שכשאני מגיע לערוץ 11 או לרדיו, ואני אומר את זה במנותק מהתפיסה הפוליטית, אלא לבוא לראות, זה המקום היחיד שאני מרגיש בו צעיר כשאני צופה בערוץ 1 כי אני נכנס למתכונת של שנות ה-70 ואני כל הזמן תקוע שם.

איתן כבל: האולפן, הכל, אני מרגיש צעיר ב-30 שנה.

איתן כבל: ואני אומר את זה קצת בציניות.

איתן כבל: אני אומר את זה לכם, כי העניין הוא לא רק שתבוא ותגן על מה שקורה, הייתי עושה תרגיל מצלמה נסתרת לראות אם אנשי ערוץ 1 צופים בערוץ 1.

איתן כבל: אני אומר את זה בציניות אבל כדי שתבינו - זה לא רק השאלות הפוליטיות שיוסי שריד מעלה, השאלות הן בכל אותם עניינים שכל אחד בתורו העלה - כשידור ציבורי האם הוא ממלא את יעדיו.

איתן כבל: אני אומר לך את זה כאזרח, לא כפוליטיקאי שאתם מזמינים או לא מזמינים לשידור.

אילן שלגי: אני מבקש לסכם, אנחנו צריכים לסיים.

אילן שלגי: אני מציע לעצמנו סיכום כדלהלן: ועדת החינוך והתרבות מודאגת ממצבו של השידור הציבורי בישראל.

אילן שלגי: הוועדה סבורה כי יש לעשות כל מאמץ שהציבור בעתיד יחוש כי יש תמורה בעד האגרה.

אילן שלגי: הוועדה קוראת לממשלת ישראל להביא לרפורמה במבנה רשות השידור בפיקוח הציבורי על הרשות ואופן פעולתה כבר בעתיד הקרוב.

אילן שלגי: הוועדה מקווה כי המלצות ועדת דינור, שתוגשנה בימים הקרובים, אמנם תיושמנה.

אילן שלגי: הוועדה משוכנעת כי יש לעשות כל הנחוץ שלא תהיה ולו גם מראית עין של השפעה פוליטית ומינויים ברשות השידור.

אילן שלגי: על השידור הציבורי לשרת ולייצג את הציבור כולו.

אילן שלגי: אני לא רוצה להתייחס לנושא האגרה כי לא הייתה פה בדיוק הסכמה בינינו ואין טעם שנקיים על זה הצבעה.

יוסי שריד: אני מציע שהוועדה תוציא דף לצורך העבודה.

אחמד טיבי: סטנסיל.

אחמד טיבי: כל כמה חודשים אותה הודעה.

יוסי שריד: כמה פעמים ביום, "ועדת החינוך מודאגת", את זה אתה יכול לתת בתור כותרת כללית.

אילן שלגי: יש מישהו שמתנגד לתוכן?

יוסי שריד: אני לא יודע מה זה, אני לא מתנגד ולא תומך.

אילן שלגי: תודה.

אילן שלגי: רבותיי, תודה רבה לכולם.