ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 182, 2004-02-24 13:30

אילן שלגי: גבירותיי ורבותיי, אנחנו בישיבה בה אנחנו אמורים להכין לקריאה שנייה ושלישית הצעת חוק של חבר הכנסת רשף חן וקבוצת חברים.

אילן שלגי: אני מבקש מחבר הכנסת חן להציג את הנושא והיועצת המשפטית שלנו, מרב ישראלי, תקריא את ההצעה במלואה.

רשף חן: אני לא אאריך במלים, היות וקיימנו דיון מאוד ארוך לפני הקריאה הראשונה.

רשף חן: הרעיון הוא, לנסות במצב הנתון שבו יש תשלומי הורים, מבלי להיכנס לשאלה מה יהיה גובה תשלומי ההורים ומה יהיו ייעודי תשלומי ההורים, לעשות הסדר מסגרת שאומר שאותם תשלומי הורים שגובים, יהיה גובהם וייעודם אשר יהיה, שינוהלו בצורה מסודרת.

רשף חן: בצורה מסודרת זה חשבון בנק נפרד, הבהרה שאתה משתמש בכסף למטרה שלשמה גבית אותו והבהרה שהכסף הזה לא מתערבב והופך להיות קניין של משרד החינוך ובית הספר.

רשף חן: זה כסף עם טעם, כסף שמיועד למטרה מסוימת.

רשף חן: אם מאיזו שהיא סיבה לא השתמשת בו למטרה הזאת, דבר שקשה לי להאמין שיקרה, אז הכסף הזה נשאר קניין ההורים ואז, במסגרת תקנות, יחליטו מה לעשות אתו.

רשף חן: עקרונית, צריך להחזיר אותו להורים.

רשף חן: אני מעריך, שלגבי תלמידים שנשארים באותו בית ספר, הכסף יועבר לזכותם לשנה הבאה.

רשף חן: זה כרגע כל מה שיש לי לומר, החוק מדבר בעד עצמו.

אילן שלגי: אני מבין, שהצטרף אלינו עורך דין אלי פוקסברומר ממשרד הפנים, כי כל האחרים השתתפו פה בישיבה קודמת.

אילן שלגי: בבקשה, עורכת הדין מרב ישראלי, אנא הקריאי את הצעת החוק.

מרב ישראלי: "הצעת חוק לימוד חובה (תיקון מס' 26)(יעוד תשלומים), התשס"ד-2003.

מרב ישראלי: 1.

מרב ישראלי: בחוק לימוד חובה, התש"ט-1949 אחרי סעיף 6 יבוא: 6א.

מרב ישראלי: יעוד כספי תשלומים.

מרב ישראלי: (א) תשלומים כאמור בסעיף 6(ד) ו-ד1)".

מרב ישראלי: .. (ד) זה תשלומים עבור שירותים ו-(ד1) זה הביטוח, "וכן כל תשלום אחר שהתקבל, במישרין או בעקיפין, ממי שזכאי לחינוך חינם לפי סעיף 6 הלומד במוסד חינוך רשמי או במוסד חינוך אחר שאוצר המדינה נושא בשכר הלימוד בו לפי סעיף 6(ג), בין אם הוא תשלום חובה ובין אם הוא תשלום שאינו חובה (בסעיף זה – התשלומים), ישמשו רק למטרות שלשמן נועדו.

מרב ישראלי: (ב) רשות החינוך המקומית או בעל מוסד חינוך יחזיקו את כספי התשלומים בחשבון בנק נפרד (בסעיף זה – חשבון הבנק) המיועד אך ורק למטרה זו; בסעיף זה, "חשבון בנק נפרד" – חשבון בנק נפרד לכל מוסד חינוך שבו ינוהלו כספי התשלומים שהתקבלו מתלמידי אותו מוסד.

מרב ישראלי: " יש כאן הערה ניסוחית קטנה, במקום תלמידי אותו מוסד, עדיף שזה יהיה עבור או בעד תלמידי אותו מוסד, כמו ב-6א, כי הם לא משלמים ישירות.

מרב ישראלי: "(ג) כספים אשר נותרו בחשבון הבנק בסופה של כל שנת לימודים, יוחזרו לתלמידים שמהם נגבו, במועד ובאופן שיקבע השר, באישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת.

מרב ישראלי: (ד) השר, באישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, יקבע הוראות בדבר אופן גביית התשלומים, ניהול חשבון הבנק ודרכי הביקורת על ניהולו, וכן בדבר מתן זכות עיון ודווח להורים ולועד ההורים במוסד החינוך, לעניין כספי התשלומים וניהולם.

מרב ישראלי: "

אילן שלגי: בבקשה, חבר הכנסת שריד.

יוסי שריד: אני חושב, שהחוק הזה, בשים לב לגבי מה שאמרנו בישיבה הקודמת ודברים שאמרנו בישיבות אחרות, זה ניסיון להכניס את האצבע בחור.

יוסי שריד: נכון, שפעם ילד הולנדי הכניס אצבע בחור ולכאורה הארץ ניצלה משיטפון, אבל השיטפון כבר בעיצומו ולכן, אני לא חושב שהאצבע בחור תועיל, אבל אין לי בעיה אידיאולוגית עם הצעת החוק הזאת ולכן אני לא עולה על שום בריקדות.

יוסי שריד: אבל, הייתי מאוד רוצה שהוועדה הזאת לא תהיה שותפה לדברים שבמהתלה.

יוסי שריד: צר לי, שאני בעל כורחי צריך להתגולל היום על דוקטור סמוכה, אבל אני חושב שהוועדה לא שמעה אלא בהערת אגב, בשלהי הישיבה, והדברים נרשמו בפרוטוקול, לעניין מהות הסיירת ודרך עבודתה.

יוסי שריד: בעיקר בתקופה של קיצוצים, הדבר גובל בבדיחה רעה, אני לא חושב שהוועדה צריכה להיות שותפה לעניין, אם הבנתי נכון את מה שנאמר כהערת אקראי בשלהי הישיבה הקודמת.

יוסי שריד: הסיירת עובדת על-פי הנוהל הבא: אין בכלל סיירת אלא קבוצות - -

אילן שלגי: חבר הכנסת שריד, אני לא רוצה לסטות מנושא הישיבה הזאת.

אילן שלגי: הודעתי, שלנושא ההוא נחזור.

יוסי שריד: בסדר.

יוסי שריד: הישיבה הזאת נגמרה כבר, אז יש הצעת חוק ותכף נאשר אותה.

יוסי שריד: זה נגמר, אין פה מה לענות.

יוסי שריד: אני רק אומר, הרי זה שאנחנו מחלקים את הזמנים שלנו לישיבות, אנחנו לא מחלקים את הנושא למחלקות.

יוסי שריד: זה אותו נושא.

יוסי שריד: מדובר בחוליות שמוקפצות, אם אני מצטט את מה שנאמר, על-פי קריאה.

יוסי שריד: שמע, ממצב שתלונה היתה תקועה כמה חודשים למצב כזה אידיאלי, שממש ברגע זה קיבלנו תלונה.

יוסי שריד: .. זה כמו זק"א.

יוסי שריד: זה זק"א שנייה.

יוסי שריד: ברגע זה קיבלנו תלונה מבית ספר, יוצאים השליחים דחופים על-פי הזעקה טלפונית בעבור 108 שקלים, והם רצים לאותו בית ספר.

יוסי שריד: אני מניח על אופנועים, כי צריך שזה יהיה מהר, ואז, נכנסים לתוך בית-הספר ואומרים: אדוני המנהל, תפסנו אותך בחריגה?

יוסי שריד: באמת, אדוני היושב ראש, למה אנחנו צריכים להיות שותפים בדברים האלה?

אילן שלגי: חבר הכנסת שריד, למה שננחש?

יוסי שריד: אבל אני לא מנחש.

יוסי שריד: זה מה ששמעתי בסוף הישיבה, שעל פי קריאה טלפונית יוצאים דחופים, כדי לזרז את הטיפול.

יוסי שריד: זה מתאים למערכת החינוך?

אילן שלגי: אני מבקש מדוקטור סמוכה, תעביר לנו בבקשה את המכרז שיצא.

אילן שלגי: היות ומחר העניין יסתיים, אז תעבירו גם את ההתקשרות עם אותו גורם שאתו תתקשרו, כדי שנדע מה המשימות שלהם.

יוסי שריד: אולי תיתן לנו סקירה קצרה - -

אילן שלגי: לא עכשיו.

אילן שלגי: אנחנו מקיימים עכשיו ישיבה בנושא הצעת החוק.

יוסי שריד: טוב, אז יסגרו מחר את המכרז, יתחייבו, ונעמוד בפני עובדה מוגמרת.

יוסי שריד: בסדר.

אילן שלגי: חבר הכנסת שריד, אנחנו לא נתערב במכרז.

יוסי שריד: זה לא עניין המכרז.

יוסי שריד: הרי אנחנו היינו שותפים בהקמת הסיירת, ואני הצבעתי נגד.

אילן שלגי: בסדר.

אילן שלגי: אני לא מתכוון להתערב להם בהליך, מה גם ששמענו שמחר זה ייגמר.

אילן שלגי: ..

יוסי שריד: אבל אולי זה בכלל לא טוב?

יוסי שריד: אני לא מדבר על ההליך, מדברים על הקונספט.

גילה גמליאל: איך זה קשור לנושא עכשיו?

אילן שלגי: נחזור לזה כבר בחודש הבא.

אילן שלגי: בבקשה, מר אמיתי.

עמירם אמיתי: אם הבנתי נכון, מדובר על תשלומים שמשולמים היום וישולמו גם בעתיד וגובהם ברגע זה לא רלוונטי.

עמירם אמיתי: הכוונה היא, שרשות החינוך תנהל עבור כל בית ספר חשבון בנק עצמאי.

עמירם אמיתי: יש רשויות שיש בהן 30,40 בתי ספר ואז, יופקדו הכספים בחשבון.

עמירם אמיתי: לא הבנתי מי רשאי להוציא את הכספים מהחשבון, כי אם זה הרשות - -

אילן שלגי: השר יקבע כללים.

רשף חן: זה עלה בישיבה הקודמת ועכשיו אני רוצה להסביר כמה דברים, כעורך דין: הקניין בחשבון, בעל החשבון, יהיה רשות החינוך.

רשף חן: מי רשאי לחתום?

רשף חן: אפשר להסמיך כל בן אדם בעולם לחתום.

רשף חן: ההיגיון שלי אומר, שאם הייתי ראש העיר, הייתי מסמיך את מנהל בית-הספר להיות בעל זכות החתימה.

רשף חן: זה מתבקש, אבל זה יכול להיות כל דבר אחר והשר יקבע כללים.

עמירם אמיתי: אתם בעצם אומרים פה או מי שמציע את ההצעה, זה לא מדבר על אם גובים כדין או לא.

עמירם אמיתי: זה בכלל עבר לפרשה אחרת.

עמירם אמיתי: גם אם גובים כדין, מנהלי בתי הספר אינם אמינים.

רשף חן: לא.

עמירם אמיתי: זו ההבנה שלי.

עמירם אמיתי: אם אני לא מבין טוב, אשמח אם תתקנו אותי.

רשף חן: לא.

רשף חן: כרגע שמעת אותי אומר שאם זה היה תלוי בי - -

אילן שלגי: רגע, מר אמיתי, מה שאתה אומר, זה מה שבאת אתו מוכן ולא הקשבת למה שאמר לך חבר הכנסת חן.

אילן שלגי: הוא אמר לך, שזה יכול להיות כל אחד.

אילן שלגי: אני אמרתי לך, השר יקבע הוראות.

אילן שלגי: גם אמר לך חבר הכנסת חן, שסביר ביותר, שיוסמכו מנהלי בתי הספר עם ועדי הורים בוריאציה כזאת או אחרת.

אילן שלגי: זה יעבוד בצורה שאפשר לעבוד אתה.

עמירם אמיתי: אני לא באתי מוכן, ראיתי את זה לפני דקה בפעם הראשונה.

אילן שלגי: אז מישהו אחר אמר פה את אותם דברים בישיבה הקודמת.

אילן שלגי: תדע לך.

אילן שלגי: מישהו מנציגי המנהלים אמר: מה, כבר לא סומכים עלינו?

אילן שלגי: יעבירו את זה לעירייה?

אילן שלגי: דע לך, שגם היום בחוק בסעיף 6(ד) מדובר על הרשות ולא מדובר על בית-הספר.

אילן שלגי: לכן גם פה זה חייב להיות כך.

אילן שלגי: סעיף 6(ד) מדבר על כך, שמי שגובה את הכספים זה רשות החינוך המקומית ובעל המוסד, שזה הרשת, אם יש רשת.

אילן שלגי: לכן, גם החוק הזה צריך להתבטא באותם ביטויים.

אילן שלגי: זה הכל.

גילה גמליאל: מכיוון שמדובר בהצעת חוק שעולה לקריאה שנייה ושלישית, אז כל הדיונים האלה, מקומם בין הקריאה הטרומית לראשונה ובין הראשונה לשניה.

יוסי שריד: לא נכון.

גילה גמליאל: אפשר לשנות תמיד, אבל יחד עם זאת, עצם הדיון כבר נעשה בישיבות הקודמות.

גילה גמליאל: לבוא שוב ולדון בדברים, אני חושבת שאין לזה מקום.

יוסי שריד: בהחלט יש.

יוסי שריד: בין קריאה ראשונה, לקריאה שנייה ושלישית?

יוסי שריד: כל התיקונים שבעולם...

גילה גמליאל: אני טוענת, שלקריאה שנייה ושלישית, אם יש דברים - -

יוסי שריד: אבל את טוענת טענה שאין בה שחר.

גילה גמליאל: זו דעתי.

רשף חן: חבר הכנסת שריד, פה עושים דיון מאוד יסודי לפני קריאה ראשונה.

גילה גמליאל: נכון, ולכן, אני לא חושבת שיש מקום לחזור על הדברים.

אילן שלגי: החשש הזה של המנהלים עלה בישיבה הקודמת.

אילן שלגי: היה נציג אחר.

גילה גמליאל: גם בעצם הצעת החוק אנחנו לא הולכים לקבוע קביעות פרטניות לגבי מי יהיו הפרסונות שתינתן להן הזכות לחתום ולהיות מורשה חתימה וכל שאר הדברים האלה.

גילה גמליאל: זה מסמכות השר לקבוע.

גילה גמליאל: זה כתוב במפורש בהצעת החוק ולטעמי, אפשר לעבור להצבעה כדי לאשר את החוק.

יוסי שריד: לטעמי לא.

יוסי שריד: אני רוצה להעיר הערה בעניין זה.

אילן שלגי: כבר.

אילן שלגי: אני מציע לחבריי שנוסיף את המילה, כפי שהזכירה היועצת המשפטית של הוועדה, שבסעיף 6(ב) בשורה האחרונה, במקום שיתקבלו מתלמידי...

אילן שלגי: שיאמר: שיתקבלו עבור תלמידי.

עמירם אמיתי: סליחה, לא סיימתי את דבריי.

עמירם אמיתי: הערה נוספת שמאוד רלוונטית למצב הכספי שהרשויות נמצאות היום: אם בעלי החשבון הם הרשות המקומית, זה אומר שבעצם הרשות המקומית מעוותת את החשבון הזה ועושה בו כפי שהיא רוצה - -

אילן שלגי: זה בדיוק לא מה שכתוב פה.

עמירם אמיתי: אם אני בעל זכות חתימה בחשבון הזה.

עמירם אמיתי: ..

עמירם אמיתי: אני לא רואה שזה כתוב פה.

עמירם אמיתי: כתוב פה, שהשר יקבע תקנות לאופן הגביה.

מרב ישראלי: תקרא את סעיף א.

עמירם אמיתי: אבל אין שום בעיה לרשות המקומית.

עמירם אמיתי: מה קורה היום?

עמירם אמיתי: משרד החינוך מעביר לרשות כספים עבור פעילות מסוימת והיא מעבירה את זה לבתי הספר.

גילה גמליאל: אבל כאן אין שום סמכות לרשות.

עמירם אמיתי: סליחה, אבל הרשות קיבלה את הכסף היום ויעבירו לי את זה בעוד חצי שנה, אני אקבל את זה באחור.

עמירם אמיתי: בואו לא נהיה תמימים, הרי זה מה שקורה היום - -

גילה גמליאל: זה לא חשבון משותף לרשות.

גילה גמליאל: זה חשבון נפרד.

עמירם אמיתי: אבל הרשות היא הבעלות.

עמירם אמיתי: אני רק בעל זכות החתימה, נכון?

עמירם אמיתי: מה המשמעות של זה?

עמירם אמיתי: שהבעלים הם הרשות.

עמירם אמיתי: אז אני יכול לקרקר כמה שאני רוצה - -

אילן שלגי: מר אמיתי, בסדר, דבריך נרשמו.

אילן שלגי: בבקשה, אדוני.

יחיאל דמרי: נכון להיום, ברשות שבה אני אחראי על אחזקת שירותי החינוך ישנם 60 גני ילדים.

יחיאל דמרי: כל אחת מהגננות פועלת בדיוק באותו אופן.

יחיאל דמרי: לכל אחת יש חשבון בנק, שלא יכול להיכנס לחריגה, עם כרטיס אשראי שיכול להגיע עד למקסימום של 500 שקלים.

יחיאל דמרי: החשבון מתנהל בניהול ובקרה שלנו, של הרשות.

יחיאל דמרי: לדעתי, זה פתרון מצוין ואני שמח על כך.

אילן בהירי: אני רוצה להתייחס למה שאתה אומר מבחינת רשות מקומית שתטפל בנושא של הכספים.

אילן בהירי: אני מוכרח להצטרף לדעתו של רמי אמיתי.

אילן שלגי: אני ממש מתפלא.

אילן שלגי: זה בסדר, וכל אחד עושה את תפקידו.

אילן בהירי: הרי אנחנו יודעים, שיש חשבון בנק במיוחד רק עבור משכורות המורים.

אילן בהירי: זה סיפור שאף אחד לא בודק אם הוא מתקיים או לא.

אילן בהירי: אני אגיד לך איך זה שייך: מגיעים כספים ממשרד החינוך לרשויות המקומיות.

אילן בהירי: זה לא חדש.

אילן בהירי: אם מישהו ראה איך זה מגיע לרשות המקומית, זה מן תלוש כזה גדול, ולך תתחיל לבדוק איזה סעיף זה ואיזה סעיף אחר - -

אילן שלגי: אבל פה מדובר על תשלומי הורים.

אילן בהירי: רגע, אם זה יעבור לרשות המקומית.

אילן בהירי: ..

רשף חן: בחשבון נפרד.

אילן בהירי: יש חשבון נפרד עבור משכורת בגלל מה שקרה במקום מסוים.

אילן בהירי: הפחד שלנו הוא - -

אילן שלגי: הפחד שלנו הוא לגבי הסעות ותחזוקה.

רשף חן: הרי מה יכול לקרות כרגע?

רשף חן: כרגע המצב הוא שהכסף הזה נגבה, הוא עדין נגבה על-ידי הרשות.

רשף חן: אף אחד אחר לא יכול לגבות אותו ואז, הוא מתערבב עם כל הכספים של הרשות.

רשף חן: אפשר לעקל אותו ואפשר לערבב אותו - -

אילן בהירי: היום בתי ספר עובדים באופן עצמאי.

רשף חן: בית-הספר הוא תאגיד?

רשף חן: מה זה בית-הספר?

אילן שלגי: ברוב המקומות זה מה שקורה.

אילן בהירי: בית ספר הוא מוסד עירוני שמקבל מהעירייה אישור לפתיחת חשבון בנק - -

רשף חן: אז אני אומר לך, שהחשבון הזה, קניינית, שייך לעירייה ולא לבית הספר.

רשף חן: בית ספר לא קיים כתאגיד, הוא לא ישות משפטית.

עמירם אמיתי: זה נכון מבחינה משפטית, אבל בפועל, העירייה לא מתעסקת בכספים האלה - -

רשף חן: אז מה שאתה אומר זה שהיום מקיימים את מה שהחוק הזה אומר.

אילן בהירי: בצורה אחרת, כשיש לנו פיקוח אישי ולנו יש נגיעה לכסף.

אילן שלגי: אז אנחנו בודקים פה איך לשנות את זה.

אילן שלגי: בבקשה, חבר הכנסת שריד.

יוסי שריד: הצד המשפטי מעניין אותנו פחות ומה שמעניין אותנו זה הצד של החיים.

יוסי שריד: החיים אומרים, שבתי הספר יש להם חשבונות משל עצמם ולא של הרשות המקומית.

יוסי שריד: לכן, אם הם ישות משפטית או לא, נורא מעניין אותי אבל לא מעניין אותי בכלל.

יוסי שריד: שתי ההערות שנשמעו כאן על-ידי מר אמיתי, יש להן רגלים.

יוסי שריד: מחמת צוק העתים, אנחנו מתבלבלים כדי לא לומר שאנחנו משתגעים לגמרי.

יוסי שריד: מצד אחד, יש מגמה שאנחנו עובדים עליה כבר כמה שנים, להוציא את זה מהרשות המקומית, משום שאנחנו מכירים את הבעיות ואת המצוקות של הרשות המקומית.

יוסי שריד: אז אנחנו אומרים: בא נייעד את התקציבים במישרין למערכת החינוך על התפלגויותיה.

יוסי שריד: ועכשיו, פתאום כיוון הפוך.

יוסי שריד: כתוב פה: למטרות שלשמן הכסף נאסף.

יוסי שריד: זה מאוד יפה, אבל זה כבר עניין של פרשנות.

יוסי שריד: עניין המטרות והלחצים לפעמים של הרשות המקומית, הם יותר חזקים מן הפרשנות המשפטית.

יוסי שריד: אני חושב, למשל, על רשות מקומית וסליחה שאני מביא את זה בתור דוגמה.

יוסי שריד: אני יכול להביא דוגמאות אחרות.

יוסי שריד: הרשות המקומית ריינה.

יוסי שריד: שם אין גרוש והחובות הם אדירים.

יוסי שריד: הצורך לשלם מייד תשלומים מסוימים הוא גדול.

יוסי שריד: עכשיו, פתאום, לראש הרשות המקומית אין שום כסף.

רשף חן: זה הטוב ביותר שאפשר היה לעשות המצב הזה, אלא אם כן תאגד את בתי הספר, תקים חברה בע"מ, בית ספר "אילנות" למשל.

יוסי שריד: ההערה השנייה היא בעניין מה סביר ומה לא סביר.

יוסי שריד: אומרים כאן החברים, סביר שמנהל יהיה בעל זכות חתימה.

יוסי שריד: אני אומר את זה בניסוח הפוך: לא סביר, שמנהל לא יהיה בעל זכות חתימה.

יוסי שריד: אז אני מציע שזה יהיה כתוב.

רשף חן: בשביל זה התקנות הן באישור הוועדה.

יוסי שריד: אבל מי יהיה בעל זכות חתימה אם לא המנהל?

אילן שלגי: אתה צודק.

אילן שלגי: השר צריך לקבוע כללים שיבואו לאישור הוועדה.

גילה גמליאל: ההצעה תעבור כהצעת חוק ואז כתוב, שהשר יקבע את התקנות.

גילה גמליאל: התקנות יחזרו לכאן, ואז הדיון יהיה רלוונטי.

מרב ישראלי: אני רוצה להסביר את זה עוד פעם.

יוסי שריד: לא סביר שהמנהל לא יהיה.

יוסי שריד: מי יהיה אם לא הוא?

גילה גמליאל: כתוב במפורש: השר, באישור ועדת החינוך.

גילה גמליאל: כשזה יגיע לכאן עם התקנות המדוברות, אז נדון בנושא הזה.

גילה גמליאל: לדעתי, אפשר לעבור להצבעה.

מרב ישראלי: יש עוד כמה דברים: אנחנו לא משנים את החוק הקיים בסעיף (6ד), שמאפשר לשני גורמים לגבות כספים מבחינה חוקית.

מרב ישראלי: זה קיים ומי שרשאי לגבות את הכסף ולכן הכסף הוא בעצם שלו, זה או רשות חינוך מקומית או מנהל מוסד במקרה של בעלות.

מרב ישראלי: יכול להיות, שהרשות המקומית, למרות שהזכות שלה לפי החוק מאפשרת למנהלי בתי הספר מטעמה לגבות את הכספים האלה ולנהל את חשבון הבנק.

מרב ישראלי: אפשר יהיה לעשות את זה גם לפי מה שאנחנו עושים.

מרב ישראלי: למשל, כספי הביטוח, אני מבינה שהם עוברים לרשות המקומית ישירות.

מרב ישראלי: אז אני לא יודעת אם כאן מנהל בית-הספר צריך להיות מעורב או לא.

מרב ישראלי: אני לא יודעת.

מרב ישראלי: יש פה הרבה פרטים, וזה בדיוק מטבע הדברים שיכנסו לתקנות ולא לחוק הראשי.

יוסי שריד: לו אני הייתי מנהל בית-הספר הייתי אומר: חבר'ה, תעזבו אותי, אני לא רוצה לגבות.

יוסי שריד: ..

אילן שלגי: רבותיי, חברי הוועדה, יש לכם עוד הצעות?

עמירם אמיתי: מה המצב היום, שאנחנו משנים את החוק?

מרב ישראלי: אנחנו לא משנים מבחינת מי שרשאי לגבות.

אילן שלגי: מר אמיתי, אני לא אסביר לך עכשיו למה הבאנו אותה.

אילן שלגי: ראשית, שמעת את דבריו של חבר הכנסת חן לפני כמה דקות.

אילן שלגי: הוא הסביר.

אילן שלגי: שנית, קיימנו פה דיון לקריאה ראשונה ואתה או נציג אחר שלכם היה פה, אז לא נחזור עכשיו על הכל.

מרב ישראלי: בסעיף קטן (ג) הועלתה הערה שמבחינה ניסוחית יכול להיות שזה לא יאפשר משהו שהוועדה כן רצתה לאפשר אותו, שזה העברה של כספים משנה לשנה.

מרב ישראלי: לכן, אולי צריך לחשוב על שינוי הניסוח, כך שזה יאפשר גם את האפשרות הזאת.

מרב ישראלי: לכן, כאן כתוב: כספים אשר נותרו בחשבון הבנק בסופה של כל שנת לימודים יוחזרו לתלמידים מהם נגבו במועד ובאופן שיקבע השר.

מרב ישראלי: אולי צריך להוסיף פה משהו שהיה גם באחד הניסוחים הקודמים, שאפשר יהיה גם להעביר את זה משנה לשנה.

יוסי שריד: בסדר, תשני את זה.

אילן בהירי: צריך אולי גם להוסיף: באישור ועד ההורים המרכזי של בית-הספר.

אילן שלגי: לא, עזוב.

מרב ישראלי: אז אני אנסח את זה.

אילן שלגי: לא, אני מבקש לנסח את זה עכשיו.

אילן שלגי: בסופה של כל שנת לימודים או סיום לימודיו של תלמיד בבית הספר...

מרב ישראלי: לא.

דורית מורג: האפשרות להשתמש בכספים.

דורית מורג: ..

מרב ישראלי: רגע, היה לנו את זה בנוסח קודם.

דורית מורג: החשש הוא, שהנוסח יהיה יותר מדי דווקני ואז, באמת יהיה קשה להשתמש בזה.

אילן שלגי: בסדר, אז בואו תציעו ניסוח שיאפשר העברה משנה לשנה.

מרב ישראלי: אני מקריאה: כספים שנותרו בחשבון הבנק בסופה של שנה יוחזרו לתלמידים מהם נגבו או ינוכו מהתשלום שעליהם לשלם בשנת הלימודים שלאחר מכן.

רשף חן: ואז את ממשיכה: במועד ובאופן שיקבע השר, באישור ועדת החינוך.

יוסי שריד: או, יעמדו לרשותם בשנת הלימודים הבאה.

מרב ישראלי: אני חוזרת: או ינוכו מהתשלום שעליהם לשלם בשנת הלימודים שאחריה.

מרב ישראלי: אנחנו עוד מנסחים את זה אחר כך עם הממונה על נוסח החוק.

דורית מורג: בהצעת החוק הזאת, אנחנו נכנסים לתחום שעד עכשיו לא מנוהל בצורה כל כך דווקנית ואז, השאלה היא האם אי אפשר למשל ליעד את הכספים האלה לפעילות אחרת, בהסכמה כמובן?

יוסי שריד: גם אחרי הצעת החוק זה ינוהל בדיוק כמו קודם.

יוסי שריד: זה מסוג הצעות החוק ששום דבר לא ישתנה.

יוסי שריד: זה חוק שלציבור אין חפץ בו.

רשף חן: אולי נשאיר את זה פתוח ונאמר, שכספים שנותרו בחשבון, אופן השימוש בהם יקבע באופן שיקבע השר באישור הוועדה?

אילן שלגי: אני מבקש לשמוע עכשיו רק את חברי הכנסת ואת עורכת הדין ישראלי.

יוסי שריד: מכיוון שאת כל הדברים אנחנו בלאו הכי משאירים לשר בתקנות ומכיוון שהחוק כשלעצמו בעצם לא אומר שום דבר, אני מציע שהצעת החוק תהיה שוועדת החינוך מבקשת משרת החינוך לטפל בעניינים של תשלומי הורים ונעביר את זה כהצעת חוק.

יוסי שריד: הרי זו המשמעות של החוק.

רשף חן: יש לי הצעה רצינית: אני מציע שנכתוב: כספים אשר נותרו בחשבון הבנק בסופה של כל שנת לימודים יועמדו לרשות או לטובת התלמידים באופן שיקבע השר...

מרב ישראלי: זו בעיה, כי אז זה כולל.

מרב ישראלי: הכספים האלה, גם לפי החוק היום, אמורים לשמש רק למטרות שלשמן הם נגבו.

רשף חן: נכון, את צודקת.

רשף חן: אז נקבל את ההצעה שלך.

אילן שלגי: או ינוכו מהתשלום שעליהם לשלם בשנת הלימודים הבאה.

רשף חן: בדיוק, או יוחזרו או ינוכו.

מרב ישראלי: השאלה, האם הנושא של תחילה יהיה כבר בשנת הלימודים הבאה ואפשר להכניס את זה לפועל?

מרב ישראלי: נראה לי שכן.

רשף חן: בטח.

אילן שלגי: שר החינוך יתקין תקנות תוך 3 חודשים.

מרב ישראלי: רגע, קודם כל תחילה.

מרב ישראלי: תחילתו של חוק זה, תחילת שנת הלימודים הבאה, תשס"ה.

מרב ישראלי: עכשיו, אם אתה רוצה גם שהשרה תתקין תקנות, אז צריך לקבוע את זה.

אילן שלגי: בוודאי.

אילן שלגי: תוך 3 חודשים מכניסת החוק לתוקף?

מרב ישראלי: מפרסום החוק.

מרב ישראלי: החוק לא יכול להיכנס לתוקף בלי התקנות.

אילן שלגי: בסדר.

אילן שלגי: בסעיף ד', השר, באישור ועדת החינוך, יקבע הוראות.

אילן שלגי: .. צריך לכתוב: יקבע בתוך 3 חודשים.

מרב ישראלי: אנחנו נעשה סעיף 2.

מרב ישראלי: תחילה וסעיף 3.

מרב ישראלי: תקנות ראשונות.

מרב ישראלי: ..

אילן שלגי: זה לא תקנות, זה הוראות.

אילן שלגי: אנחנו משתמשים בניסוח הוראות, אז בואו נשאר עם זה.

מרב ישראלי: הוראות קובעים בתקנות.

מרב ישראלי: אז אנחנו קובעים, שהשר יתקין תקנות כאמור בסעיף 6א(ד), בתוך 3 חודשים מיום הפרסום של החוק.

דורית מורג: זה מאוד קצר.

אילן שלגי: אנחנו רוצים שזה יחול בתשס"ה.

אילן שלגי: ייקח קצת זמן עד שהחוק הזה יעבור.

אילן שלגי: אתם בין כה וכה לא עומדים בזמנים.

אילן שלגי: כתבתי לשרה שיש חוקים מלפני שנתיים, שכתוב תוך 4 חדשים ועוד לא קבעתם את הכללים.

דורית מורג: זה מסיבות שונות.

דורית מורג: מעבירים את זה לרשויות המקומיות, מעבירים להערות וכולי.

אילן שלגי: אז מה?

אילן שלגי: תעבדו.

אילן שלגי: 3 חודשים, מה הבעיה?

אילן שלגי: כותבים מכתב ומבקשים שהוא יאושר בתוך שבוע.

דורית מורג: זה לא הולך ככה...

אילן שלגי: אני יודע שזה לא הולך ככה.

אילן שלגי: תתרגלו, מה לעשות?

אלי פוקסברומר: אדוני היושב ראש, לגבי סעיף קטן (ג), אני מבין שסוכם: יוחזרו או ינוכו?

אילן שלגי: נכון.

אלי פוקסברומר: חוששני, שזה יהיה בעייתי, כי צריך לקבוע קריטריונים מתי הוא יוחזר ומתי הוא ינוכה...

אילן שלגי: לפי ההוראות.

אילן שלגי: כתוב: באופן שיקבע השר.

רשף חן: הרעיון הוא, שאם הוא ממשיך בשנה הבאה, זה ינוכה.

רשף חן: אם הוא עוזב את בית-הספר או הגיע לשנה האחרונה שלו, זה יוחזר.

רשף חן: זה הרעיון וזו כוונת המחוקק.

אלי פוקסברומר: יגיעו עתירות של תלמידים שיעברו בתי ספר...

אילן שלגי: אז יחזירו להם.

אילן שלגי: לא יכולים לנכות להם.

אלי פוקסברומר: הפרשנות שיתנו לזה הרשויות יהיו לא פשוטות.

מרב ישראלי: את זה השר יקבע.

אילן שלגי: כתוב בהמשך: במועד ובאופן שיקבע השר.

אילן שלגי: אנחנו לא משאירים את זה פתוח.

יוסי שריד: משרד הפנים הרי יקבל את זה להערות.

יוסי שריד: לפי ההערות שלך גם תוך שנה זה לא ייגמר, אבל בסדר.

יוסי שריד: אני לא אהיה מהמצטערים הגדולים.

יוסי שריד: תעבירו את ההערות שלכם בתוך ועדת השרים.

דורית מורג: יש לי הערה: כתוב: השר יקבע הוראות בדבר אופן גביית התשלומים.

דורית מורג: אנחנו לא עוסקים כאן בגבייה, אנחנו עוסקים באופן ניהול התשלומים.

דורית מורג: זאת אומרת, אנחנו נכנסים כאן להוראות שלמעשה אינן.

דורית מורג: זה כבר דרכי הגביה, שאין לנו הוראות לגבי העניין הזה.

דורית מורג: מדובר בהפקדת חשבון בנק נפרד ולא בדרכי הגביה.

דורית מורג: לכן, יכול להיות שצריך לכתוב...

אילן שלגי: חבר הכנסת חן, חשוב לך שזה יישאר, אופן גביית התשלומים?

רשף חן: לא.

אילן שלגי: אז נמחק.

אילן שלגי: עורכת הדין מורג, הקלנו עליכם.

אילן שלגי: אנחנו נמחק את המלים: אופן גביית התשלומים.

אילן שלגי: נשאר: ניהול החשבון ודרכי הביקורת וכולי.

מרב ישראלי: אולי נכתוב:

מרב ישראלי: לביצוע סעיף זה לרבות.

מרב ישראלי: ..

אילן שלגי: בסדר.

אילן שלגי: השר, באישור ועדת החינוך והתרבות של הכנסת, יקבע הוראות לרבות בדבר אופן גביית התשלומים וכולי.

אילן שלגי: יפה מאוד.

אילן שלגי: אני פונה לחברי הוועדה יוסי שריד וגילה גמליאל, האם אנחנו בעד?

יוסי שריד: אני נגד.

אילן שלגי: אם כך, 2 בעד, 1 נגד.

אילן שלגי: תודה רבה.

אילן שלגי: הישיבה נעולה.