ועדת המשנה לדיון בהצעת חוק החברות (תיקון מס' 2), כנסת 16, פרוטוקול מספר 8, 2004-02-16 09:00

רשף חן: פרק מידע ודיווח לבעלי המניות לציבור

רשף חן: "(א) מי שזכאי לעיין במסמכים המפורטים בסעיף 124, זכאי לקבל העתק מהם בתמורה לתשלום שרשאית חברה לקבוע לכך.

רשף חן: (ב) השר רשאי לקבוע סכומי תשלום מרביים.

רשף חן: " האם נקבעו סכומים מרביים?

רשף חן: ואז בעצם אני חושב שבהגדרה, אם מישהו ינסה להשתמש בזה שלא בתום לב, פתרנו את הבעיה.

רשף חן: "(א) מי שזכאי לעיין במסמכים המפורטים בסעיף 124, זכאי לקבל העתק מהם, תמורת החזר ההוצאות בשל מתן ההעתקים בלבד, כפי שקבעה החברה".

מרים אילני: אני רוצה להזכיר שאנחנו עוסקים במרשם בעלי המניות.

מרים אילני: חוק החברות חידש במידה מסויימת לגבי התזה האנגלית הישנה, וחברה ציבורית במרשם בעלי המניות שלה שזה "מניות על שם", יש לה רק את מי שביקש להירשם בפנקס בעלי המניות, ואת זה אנחנו לא מתקנים.

מרים אילני: אחר כך יש חברות שיש להן "מניות למוכ"ז", בד"כ אנחנו נמצא את זה בחברות פרטיות דווקא.

דוידה לחמן מסר: היא מחזיקה עבור כל הציבור.

דוידה לחמן מסר: אם אתה לא רוצה להחזיק מניות באמצעות החברה לרישומים, דהיינו אתה בעל מניות אבל אתה לא רשום ולא יודעים מי אתה באמת, אתה רשאי לוותר על הסחירות במניה ולהירשם במרשם בעלי המניות.

דוידה לחמן מסר: אם אתה לא נרשם במרשם בעלי המניות, הדרך היחידה לדעת שאתה מחזיק במניות החברה, תהיה רק אם נכפה את הפרוצדורה שאתה הצעת לגבי משלוח שמות בעלי המניות לחברות, ערב לפני האסיפה הכללית.

דוידה לחמן מסר: אנחנו יכולים להגיד "..

דוידה לחמן מסר: מרשם בעלי המניות ליום קיום האסיפה כללית.

דוידה לחמן מסר: .".

דוידה לחמן מסר: אין ספק שמבחינת העובדות, ברגע שהחברות תקבלנה את המחזיקים, נכון ליום 31 לדצמבר או 1 לאוגוסט, אז נניח ביום 1 לאוגוסט זה מרשם בעלי המניות.

דוידה לחמן מסר: אבל זה לא נכון ליום הפרסום אלא נכון ליום הקובע.

דוידה לחמן מסר: מה שאני רוצה להגיד זה, שאם בא אדם ומסתמך על המרשם הזה ואומר: "נכון ליום זה, על פי המפורסם בחברה, דידי היתה בעלת 4.99 ובעצם הבן שלה החזיק 0.01, אז ביחד הם החזיקו 5% והם לא דיווחו וכתוצאה מכך נגרם לי נזק".

דוידה לחמן מסר: מי שרוצה להסתמך על זה, רשאי לעשות זאת.

דוידה לחמן מסר: חשוב לי, שעל המידע הזה ניתן יהיה להסתמך.

דוידה לחמן מסר: אבל אם למשל ניקח דוגמא כמו אל-על, שנניח והיתה לאחר ההמרה, אל-על היא ערב פרשת השתלטות ולכן רואים כל הזמן את המניות עולות.

דוידה לחמן מסר: אילו היינו נמצאים היום במצב שזה היה מניות ולא אופציות, ונניח שאל-על היתה מקיימת אסיפה כללית, היה מתברר מיהם בעלי המניות המחזיקים בנתחים די משמעותיים ושביניהם הולכת להיות "מלחמת הפולופונז".

דוידה לחמן מסר: אז אני לא רואה שום סיבה, מדוע שזה לא יהיה ידוע.

איריס ציבולסקי: הרשות לניירות ערך הפכה להיות רשם החברות הציבוריות, ויש חובה לגבי מרשם בעלי המניות, לעדכן אותו באופן שוטף.

איריס ציבולסקי: פה אנחנו קבענו חובה, שאנחנו לא מעדכנים באופן שוטף.

רשף חן: אם אני מבין נכון, הסיטואציה כרגע היא שיהיו שני מרשים: יהיה המרשם מכוח החלק הזה שהוא מרשם שהוא מתעדכן כל הזמן, והמרשם השני שמתעדכן רק אחת לתקופה.

דוידה לחמן מסר: הוא מפרסם באתר את הרשימות שהוא קיבל מהבנקים, ובזה הוא פטור מעדכון הרשימות.

דוידה לחמן מסר: לקראת האסיפה הכללית, הוא מקבל רשימות חדשות.

דוידה לחמן מסר: אני רוצה לומר, שמבחינת דיני חברות אני חושבת שזה הרבה יותר נכון לבוא ולקרוא לזה מרשם.

דוידה לחמן מסר: כדאי שהעולם יבין מה אנחנו עושים פה.

דוידה לחמן מסר: למשל קראתי שדני גולדשטיין הולך להנפיק בסינגפור, בהנחה שינפיק את החברה הישראלית בסינגפור ולא חברה סינגפורית, צריך להבין מהן הרשימות האלה.

דוידה לחמן מסר: לכן הייתי שמחה לקרוא לזה "מרשם בעלי המניות ליום הקובע", אלא אם יש לזה תוצאות משפטיות בלתי נסבלות.

דוידה לחמן מסר: כדי לגייס כסף מהציבור, אמרה הרשות לניירות ערך אחרי הרבה ויכוחים, שגם דידי ורשף חן צריכים לרשום את המניות שלהם למסחר ביום הראשון שהוא יום ההנפקה, כדי שתהיה סחירות בכלל המניות של החברה, למרות שהן מוחזקות אצלי ואני לא מכרתי אפילו מניה אחת מהמניות שיש לי.

דוידה לחמן מסר: גייסנו מהציבור את ה- 30%, וכולן רשומות למסחר באמצעות החברה לרישומים.

דוידה לחמן מסר: רק אם אתה מחליט לוותר על הסחירות במניות שלך, אתה יכול להודיע לחברה לרישומים שתגרע מכמות ה- 100% את הכמות שלך או את הכמות שלי (כולה או חלקה), ואז אתה רושם כבעל מניות במרשם בעלי המניות בחברה.

רות שיקלר: ביחסים בינינו, אצלי בפיקדון ניירות הערך רשומות המניות, אבל על ידן יש סימון "מושאל", אצלך אתה במינוס ניירות ערך כי אתה מכרת אותן, כלומר לקחת אותן ממני ומכרת אותן בבורסה.

רות שיקלר: בתום ההשאלה, לך יש מחוייבות להחזיר לי את המניות, דהיינו אתה צריך לרכוש את המניות ולהעביר אותן אליי, ואז אצלי יורד הסימול של ה"מושאל".

רות שיקלר: מבחינה משפטית, אני כאילו בעלת המניות אבל בעצם אני לא בעלת המניות.

רות שיקלר: זהו הסדר הקיים בתקנות המסלקה.

רשף חן: האם יש משהו שאנחנו צריכים להעביר בחקיקה, כדי להבהיר את הנקודה הזאת?

דוידה לחמן מסר: לכן אני כן מבקשת, לנסות אחרי בדיקה משפטית לקרוא ולהגיד שהחברה תחזיק מיום קובע ליום קובע, את הרשימות שהיא קיבלה מהברוקרים השונים, והם ייחשבו כמרשם בעלי מניות ליום הקובע, עד ליום הקובע הבא.

דוידה לחמן מסר: אחרת, אין משמעות לכל העבודה הזאת.

נתי שילה: לכן אני מציע שמי שזכאי לעיין במסמכים, זה לא אלה שמפורטים בסעיף 124 אלא אלה שמפורטים בסעיף 184, זכאי לקבל העתק מהם.

רשף חן: דוידה לחמן מסר אחרי שהיינו ב- 'מרשם בעלי מניות על שם', הסברנו מה זה 'מניות למוכ"ז', עכשיו אנחנו עוברים לנושא של 'מניות רדומות'.

רשף חן: מניות רדומות אלה מניות שהחברה רוכשת.

רשף חן: חוק החברות, איפשר לחברה לרכוש את המניות של עצמה ומרגע שהחברה רוכשת את המניות של עצמה, המניות הללו הן רדומות ואז הן צריכות להירשם, מספרן והתאריך שבו הפכו לרדומות.

רשף חן: במצב שהיא קונה את זה מאדם פרטי, זה די ברור וקל.

רשף חן: הבעיה שאני רואה זה, כאשר היא קונה אותם בבורסה ואז לכאורה צריך להיות מצב שבו "קוראים" את המניות האלה מהרישום על שם הברוקר ומעבירים אותן לחברה לרישומים.

מוטי ימין: ".

מוטי ימין: .

מוטי ימין: מכוח חוק ניירות ערך, יש חובה על חברה ציבורית לדווח על כל שינוי במספר המניות הרדומות שנוצר בחודר שאפשר להעלות על הדעת.

מוטי ימין: ומעבר לכך, יש חובה גם לתת מצבת של המניות הרדומות בהון של החברה, זה כולל גם את המניות המוחזקות ע"י החברה עצמה וגם את המניות המוחזקות ע"י חברה בת והן מניות שאינן מקנות זכויות הצבעה אבל מקנות זכויות בהון של החברה.

מוטי ימין: ."

דוידה לחמן מסר: היום אנחנו בנויים על שיטת מסחר מסויימת, ואם מחר תתפתח שיטת מסחר אחרת אזי הסעיף הזה בנוסחו יפריע.

דוידה לחמן מסר: מניות רדומות הן מניות רדומות, החברה צריכה לציין אותן לפני הוראה בחוק החברות ולפי הוראות בחוק ניירות ערך.

דוידה לחמן מסר: מעבר לכך, לא צריך את כל הסיפור מהיכן הן באו.

דוידה לחמן מסר: כמובן שעדיין צריך לציין את זה, אבל לא צריך את התיקון הזה.

רשף חן: הרי למרשם הפנימי הזה יש משמעות משפטית מסויימת, המשמעות היא שאם אני רוצה ללכת לבית משפט ולהוכיח שיש X מניות רדומות, כי זה מעניין אותי, אני יכול ללכת לשם וזה ראייה לכאורה.

רשף חן: כך שהחברה לא "מתנדבת", אלא היא חייבת שיהיה לה את המרשם הזה והיא חייבת לעדכן אותו.

רשף חן: בסעיף (א) (3), החלטנו לא לעשות שינוי.

רשף חן: בסעיף (א) (4), אנחנו מקבלים את ההצעה המתחילה במילים "..

רשף חן: לגבי מניות שאינן מקנות זכויות הצבעה לפי סעיף 309(ב), או לפי סעיף 333(ב).." מכאן אנחנו מוחקים עד ".

רשף חן: .177(1).." ואז זה ממשיך, "..

רשף חן: את מספרן ואת התאריך...".

רשף חן: הוסף גם "..

רשף חן: הפרטים המפורטים בנספח א'..".

רשף חן: בנוסף לזה אנחנו עושים תיקון בסעיף 130(ב), שבו בסוף הסעיף יוסף: "..

רשף חן: ותעדכן את השינויים בהם, כפי שנודעו לה, מוקדם ככל הניתן..".

מרים אילני: עד לפני חוק החברות לא היתה חובה לציין את הנאמנות של בעל המניה, פה יש חובה לציין אבל אין חובה לציין מי הנהנה.

מרים אילני: בעבר היה אסור לרשום את הנאמנות, אבל היום יש חובה לרשום את הנאמנות אבל ללא ציון הנהנה.

מרים אילני: בסעיף הזה עלתה השאלה, מה קורה אם זה לא צויין ואם זה לא דווח או נרשם, האם זו הפרת חובה חקוקה, האם אפשר לאכוף על הרישום, לכן באנו והוספנו את סעיף קטן (ב) והוספנו: "..

מרים אילני: מבלי לגרוע מהוראות כל דין, הפרת חובה של בעל מניה שהוא נאמן, כאמור בסעיף קטן (א), היא הפרת חובה כלפי החברה ובעלי מניותיה לפי סעיף 192..".

דוידה לחמן מסר: הסעיף הזה אומר כאילו אחרת, ואני כבר שומעת טענות כאלה מלקוחות שהם נאמנים, שהם סוברים שצריכים להוציא את המניות מהמסחר ולהירשם במרשם בעלי המניות, ונראה לי שלא זו הכוונה.

דוידה לחמן מסר: לכן אני ממליצה להבהיר זאת, כפי פה זה מובן אחרת.

דוידה לחמן מסר: אם הוא לא רשום במרשם בעלי המניות אבל הוא רשום אצל חבר הבורסה, גם שם אם הוא בעל פיקדון ניירות ערך, הוא צריך לציין את נאמנותו.

דוידה לחמן מסר: אבל אז, זה לא בספרי החברה.

רשף חן: אז אנחנו מוותרים על סעיף (ב) כולו.

תמי סלע: ".

תמי סלע: .

תמי סלע: בעל מניה שהוא נאמן ונרשם במרשם בעלי המניות, ידווח על כך לחברה והחברה תציין זאת במרשם בעלי המניות, ויראו אותו לעניין חוק זה כבעל מניה..".

מרים אילני: בחוק החברות "עשינו סדר", ואמרנו שדברים שהם של חברה ציבורית יועברו לרשות לניירות ערך, בתור רשם החברות הציבוריות, ודברים הקשורים לחברות פרטיות יועברו לרשום החברות.

מרים אילני: מה שקורה זה, שיש חברות שעפ"י ההגדרה הן חברות פרטיות לפי חוק החברות, אבל עדיין חל עליהן חוק ניירות ערך.

מרים אילני: למשל חברה שהנפיקה אג"ח לציבור, לפי חוק החברות היא חברה פרטית כי היא לא הנפיקה מניות לציבור, לפי חוק ניירות ערך היא תאגיד מדווח לפי חוק ניירות ערך, ולכן היא חייבת בחובת הדיווח לפי חוק ניירות ערך.

דוידה לחמן מסר: לאחרונה נוצר מצב, שהתברר שיש לנו הרבה חברות שלהן יש הרבה בעלי מניות ובעצם יש להם את אותה בעיית נציג שמאפיינת חברות ציבוריות, בלי שום קשר לשאלה אם הן רשומות למסחר או לא.

דוידה לחמן מסר: ניקח לדוגמא את "דן", אשר לאחרונה הפכה לחברה.

דוידה לחמן מסר: הדבר יוצר מצב שבא חוק החברות והעניק מספר הגנות לבעלי מניות בחברה ציבורית, שהן לא פועל יוצא של המסחר בבורסה אלא פועל יוצא של הפיזור.

דוידה לחמן מסר: ואז נוצר מצב ש"חברות" שיש להן 300 בעלי מניות ויש להן את אותן בעיות כמו לחברות ציבוריות שלהן 300 בעלי מניות, אבל הדינים החלים עליהן שונים לחלוטין.

דוידה לחמן מסר: יתכן שזוהי הזדמנות טובה, כי בזמן האחרון זה "התחדד" לנו בצורה מאוד מהותית.

דוידה לחמן מסר: כרגע אנחנו לא מדברים על אגודה שיתופית אלא בעיקר חברות, ויכול להיות שאנחנו, ברשות יו"ר הועדה, נבקש שמאחר ואנחנו עוסקים כאן בדיווח של חברות ציבוריות וחברות פרטיות, שגם חברות שלא הציעו ניירות ערך לציבור אבל מספר בעלי המניות שלהן גבוה מאותה כמות שאנחנו חושבים שאם הן היו מציעות לציבור אז הן היו צריכות להיות חברות ציבוריות, גם אותן יראו לעניין חוק החברות כחברות ציבוריות.

דוידה לחמן מסר: את זה לא הצענו כאן בהצעת החוק.

מרים אילני: סעיף 141, דיווח שנתי של חברה פרטית, וכאן אנחנו רוצים להוסיף שההגדרה של חברה פרטית בהקשר הזה, רק לעניין סימן זה, "..

מרים אילני: חברה שאינה חברה ציבורית כמשמעותה בסעיף 142..".

מרים אילני: הכוונה היא, שחברה פרטית כאן היא לא חברה פרטית רגילה לפי חוק ניירות ערך אלא רק חברה פרטית שהיא לא תאגיד מדווח, כי אם היא תאגיד מדווח אז אנחנו במשטר של חוק ניירות ערך.

מרים אילני: סעיף 142, דיווח של חברה ציבורית, וכאן אנחנו מגדירים מהי חברה ציבורית לעניין סימן זה.

מרים אילני: "..

מרים אילני: בסימן זה, למעט לעניין סעיף 145(4), "חברה ציבורית" – לרבות חברה שהיא תאגיד מדווח כהגדרתו בחוק ניירות ערך..".

רשף חן: מה זה "תאגיד מדווח כהגדרתו בחוק ניירות ערך"?

מרים אילני: אנחנו מדברים על דוחות המוגשים לרשות לניירות ערך, שניתן יהיה לקבל פלט של המחשב מהרשות, עם אישור לבית המשפט שהפלט הזה תואם למקור.

רשף חן: "(א)..

רשף חן: הדוחות המוגשים...

רשף חן: כאמור בסעיף 142, יהיו פתוחים לעיון הציבור ברשות ניירות ערך וכל אדם רשאי לעיין בהם ולקבל העתקים מאושרם מן הרשום בהם, בין באמצעות רשות ניירות ערך ובין באמצעות אחרים שהרשות הסמיכה אותם לכך, אל אם כן הוגבל העיון בהם לפי כל דין.

רשף חן: .".

רשף חן: "(ב)..

רשף חן: העתק מאושר כאמור בסעיף קטן (א), יתקבל בכל הליך משפטי, ייחשב כמקור..".

רשף חן: קודם זה היה "..

רשף חן: כראיה שערכה הראייתי זהה למסמך המקורי.

רשף חן: ."

מרים אילני: תיקון זהה צריך להיות גם בסעיף 141.

מרים אילני: סעיף קטן (א), הוא דבר שהוסף רק לאחרונה ולא מופיע בכחול, זו היתה הערה של הבורסה שגם רצתה להנפיק את האישורים האלה, אבל גם הם חזרו בהם.

רשף חן: אני לא רואה שום בעיה עם סעיף 143, מאושר.

מרים אילני: ".

מרים אילני: .

מרים אילני: (א) חברה ציבורית, לרבות חברה פרטית שהיא תאגיד מדווח כהגדרתו בחוק ניירות ערך, ולמעט חברה ציבורית כאמור בסעיף קטן (ד)..".

מרים אילני: סעיף קטן (ד) מדבר על חברה הנסחרת רק בחו"ל שלא חל עליה חוק ניירות ערך, ומכיוון שכך אנחנו אומרים שהדוחות שהיא צריכה להגיש הן כמו של חברה פרטית.

בסעיף אין שינוי: ".

בסעיף אין שינוי: .

בסעיף אין שינוי: (ד) הוראות פרק זה החלות על חברה פרטית, יחולו גם על חברה ציבורית שניירות הערך שלה הוצעו לציבור מחוץ לישראל בלבד או שהם רשומים למסחר בבורסה מחוץ לישראל בלבד..".

רשף חן: מה זאת אומרת "הליך אישור הדוחות הכספיים"?

רשף חן: ".

רשף חן: .

רשף חן: (א) דירקטוריון של חברה פרטית חייב, לפי דרישה של בעל מניה אחד או יותר, שלו עשרה אחוזים לפחות מכוח ההצבעה בחברה, להמציא לו הודעה מאושרת, בידי רואה החשבון המבקר של החברה.

רשף חן: .".

רשף חן: אפשר "..

רשף חן: דירקטוריון של חברה פרטית, החייבת שיהיה לה רואה חשבון מבקר עפ"י חוק זה.

רשף חן: .".

רשף חן: פרק חלוקה

דוידה לחמן מסר: חלוקה זה כאשר החברה מחלקת רכוש, או מניות או כסף לבעלי מניות.

דוידה לחמן מסר: קיימת סיטואציה נוספת שגם לה קראנו חלוקה, כאשר היא רוכשת את המניות של עצמה.

דוידה לחמן מסר: מדוע רכישה עצמית של המניות מהווה "חלוקה"?

דוידה לחמן מסר: כי בעצם החברה מפחיתה את סך כמות המניות שיש בציבור, ולכן החלק שנמצא בידי כל אחד גדל, כך שזה סוג של חלוקה.

מרים אילני: ".

מרים אילני: .

מרים אילני: "חלוקה" – מתן דיבידנד או התחייבות לתיתו, במישרין או בעקיפין, וכן רכישה; ולעניין זה "רכישה" – רכישה או מתן מימון לרכישה, במישרין או בעקיפין, בידי חברה או בידי חברה בת שלה או בידי תאגיד, של מניות החברה או של ניירות ערך שניתן לממשם במניות החברה.

מרים אילני: .".

דוידה לחמן מסר: נקודת המוצא בעולם המשפט, גם הבריטי וגם הישראלי וגם האמריקאי, שמה שהוא לא רווחים, החברה לא צריכה לחלק כדיבידנד.

דוידה לחמן מסר: כי הכסף שיש לה בתור הון עצמי, הוא כרית הביטחון של הנושים.

דוידה לחמן מסר: הוא אף פעם לא מספיק לכלל ההתחייבויות, אבל הוא הכרית שעליה הסתמכו הנושים.

דוידה לחמן מסר: אם אני מנפיקה לך נייר ערך, ואני כותבת שאתה רשאי לפדות אותו בכל עת ועת, זאת אומרת שהוא לא חלק מההון העצמי שלי והאנשים לא צריכים להסתמך עליו כהון עצמי, אבל בודאי כהתחייבות.

דוידה לחמן מסר: אם לעומת זאת אני עושה עכשיו סוג של מימון, ואני באה ואומרת: 'אתה נותן לי הלוואה ואתה תהיה רשאי לפדות אותה, בעיקרון כמו הלוואת בעלים, אבל אני מציגה אותה כחלק מהוני העצמי ואתה תהיה רשאי לפדות אותה רק בהגיע מועד הפירוק.

רשף חן: לגבי חברה או תאגיד, כאן זה כן חל על מכירה.

רשף חן: אנחנו עוברים לחלק השני, וכאן השאלה מה קורה כאשר היא יכולה לממן רכישת מניות המוחזקות ע"י החברה בת שלה.

רשף חן: ואז המצב הוא שאני מעביר הון מהחברה אם לחברה בת ובתמורה לכך מקבל מניות.

רשף חן: אבל מכיוון שהבעלות היא מלאה, אנחנו עושים בעצם "הרמת מסך" לעניין הזה, ואומרים 'אם אתה רוצה להעביר כסף ובתמורה לזה לקבל מניות, אין לנו כל בעיה עם זה.

איריס ציבולסקי: לכן גם פה, אם החברה האם קונה מהחברה הבת, זה לא משנה ולכן זו לא חלוקה.

איריס ציבולסקי: זה יכול לשנות לנושים, הם היו מעדיפים שיהיה כסף ולא מניות, אבל אין להם זכויות כי בעצם כל החלוקה מתייחסת למספר ולא להרכב שלו, ולכן זה בסדר.

דוידה לחמן מסר: קיימת השאלה, מה נחשב לחלוקה.

דוידה לחמן מסר: ככלל, מתי אגרת חוב להמרה נחשבת כחלוקה האם בעצם הקצאת אגרת החוב או בעצם המימוש?

דוידה לחמן מסר: החוק לא היה ברור בעניין הזה.

דוידה לחמן מסר: כשהחברה מנפיקה את אגרת החוב, רשום אצלה התחייבות.

דוידה לחמן מסר: אבל כאשר היא רוצה לרכוש את אגרת החוב, היא לא רוכשת את ההתחייבות אלא היא רוכשת התחייבות עם אופציית המרה למניות, שהיא יכולה גם לממש אותה.

דוידה לחמן מסר: ניקח דוגמא חשבונאית.

דוידה לחמן מסר: החברה רוכשת אגרת חוב להמרה, פדו חלק מההתחייבויות וגם אם היתה הקצאת מניות שיכולה היתה להיות מומרת, בעצם ביטלתי את האפשרות להמיר את האג"ח למניות.

דוידה לחמן מסר: באותו רכיב חשבונאי תיאורטי, יכולתי לבוא ולהגיד שאין כאן רק ביטול התחייבויות, אלא יש פה גם רכישת אופציה כלכלית.

דוידה לחמן מסר: בעצם, אני ביטלתי את האפשרות לרכוש אופציה של עצמי.

דוידה לחמן מסר: אם ביטלתי אפשרות לרכוש אופציה של עצמי, שאילו היא היתה מתממשת היה נכנס כסף לחברה, הרי שהקטנתי את ההון העצמי בגובה מחיר המימוש שעליו ויתרתי.

מרים אילני: חברה שרוכשת היום את האג"ח להמרה שהיא הנפיקה, היא נכנסת לתוך ההגדרה של רכישה.

מרים אילני: למרות שחלק מהקניה הזאת, זה פדיון חוב שלא צריכים לחול עליו כללי החלוקה.

רשף חן: עכשיו מה ההצעה לפתרון?

איריס ציבולסקי: נניח ואמרו לך שכל 10 ₪ אתה יכול להמיר למניה אחת, ומניה היום נסחרת ב- ½ ₪.

איריס ציבולסקי: זאת אומרת, שאתה צריך לשלם פי 20 משווי המניה כדי לקבל מניה.

איריס ציבולסקי: ברור לחברה שכנראה מעולם זה לא יומר, ולכן החברה רושמת זאת אצלה בדוחות כהתחייבות.

איריס ציבולסקי: כלומר, היא רושמת את כל סכום האג"ח להמרה כהתחייבות, והיא מתעלמת לחלוטין מאלמנט ההמרה שלו.

איריס ציבולסקי: לחילופין אם סבירות ההמרה היא יחסית גבוהה, נניח שזה מאוד קרוב לכסף, היא רושמת זאת לא בדיוק כהון אלא בסעיף שהוא בין התחייבות לבין הון, מה שנקרא 'סעיף מעין הוני'.

איריס ציבולסקי: אמור להיות תיקון בכללי החשבונאות, לפי הכללים הבינלאומיים, אשר ידווח על הפיצול הזה ויגיד 'בעצם אתה מפצל את זה, אז חלק אתה רושם כמרכיב מעין הוני וחלק אתה רושם כהתחייבותי'.

איריס ציבולסקי: אנחנו רצינו לקבוע מעין תיקון לחוק, שיהיה מתאים גם להיום וגם לאחרי התיקון.

איריס ציבולסקי: ולכן אמרנו תלך לפי הדוחות הכספיים, מה שנחשב כהתחייבות לא רואים אותו כחלוקה כי בעצם החברה פודה הלוואה שלה, ומה שנרשם כמרכיב מעין הוני הוא בגדר חלוקה כי הוא בעצם דומה מאוד להפחתת הון, וזה החשבון מרכיב ההון.

רשף חן: אני אומר שלכאורה אני מחלק נניח 120 ₪, ואני בא לומר שלעניין החלוקה התשלום של 100 ₪ מתוך 120 ₪, לא ייחשב כחלוקה, כי 100 ₪ בדוחות הכספיים שלי רשומים כהתחייבות.

איריס ציבולסקי: אני אומרת שאת הסכום שרשמת כהתחייבות, שהנושים ראו אותו קודם כהתחייבות, הוא בעצם לא חלוקה.

איריס ציבולסקי: התשלום לא בהכרח זהה לסכום שרשום בדוחות.

רשף חן: המשימה לישיבה הבאה היא, לנסח את הסעיף בצורה קצת יותר טובה.

רשף חן: ".

רשף חן: .

רשף חן: (א) חברה רשאית לבצע חלוקה מתוך רווחיה (להלן מבחן הרווח), ובלבד שלא קיים חשש סביר שהחלוקה תמנע מן החברה את היכולת לעמוד בחבויותיה הקיימות או בחבויות הצפויות, במהלך העסקים הרגיל שלה, בהגיע מועד קיומן.

רשף חן: .".

רות שיקלר: זה לא דבר שמדבר על דוחות כספיים, אלא מדבר על חבויות קיימות וצפויות.

רות שיקלר: צפויות כולל בתוכה את היסוד של סביר, לעומת זאת המילים האלה יורידו את הסעיף הזה מתוכן.

רות שיקלר: אני לא חושבת שקיבלנו פה מספיק מידע מהי הפרשנות החשבונאית של מהלך העסקים הרגיל.

רות שיקלר: אנחנו יודעים זאת משפטית.

רשף חן: אם כך, אנחנו לא עושים את התיקון של "..

רשף חן: מהלך העסקים הרגיל..".

רשף חן: ".

רשף חן: .

רשף חן: לפי הגבוה מבין השניים, והכל על פי הדוחות הכספיים המותאמים האחרונים, המבוקרים או הסקורים, שערכה החברה תוך הפחתת חלוקות קודמות במידה ולא הופחתו כבר מן העודפים.

רשף חן: .".

דוידה לחמן מסר: כשהחברה קונה מניות של עצמה, מה בעצם היא עושה?

דוידה לחמן מסר: נניח שקודם היו לה 100 בעלי מניות והיה לה הון עצמי 100 אז עכשיו יהיו לי רק 80 בעלי מניות והון עצמי 80.

דוידה לחמן מסר: בעודפים לא קרה כלום, כי הרי העודפים מייצגים את הרווח שנוסף לחברה וברווח שנוסף לחברה לא קרה כלום.

רשף חן: ".

רשף חן: .

רשף חן: תוך הפחתת חלוקות קודמות במידה ולא הופחתו כבר מן העודפים, ובלבד שהמועד שלגביו נערכו הדוחות אינו מוקדם ביותר משישה חודשים ממועד החלוקה..".

רשף חן: כל השאר ללא שינוי.