, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-03-14 11:30

חברי הוועדה: רוחמה אברהם משה גפני אהוד רצאבי

מוזמנים: אוסקר אבו-ראזק סגן הממונה על רשות המסים, משרד האוצר ורד אולפינר מח' מקצועית, משרד האוצר יעל ייטב,עו"ד רשות המסים, משרד האוצר נדב הכהן לשכת רואי החשבון בישראל יחזקאל פלומין,עו"ד לשכת עורכי הדין אודי ברזילי,עו"ד לשכת עורכי הדין שוש שחם,

מוזמנים: עו"ד לשכת עורכי הדין

קצרנית: הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס רכישה על דירת מגורים), התשס"ד-2004

שגית אפיק: בישיבה הקודמת הושגה הסכמה לגבי הנוסח של הסעיף זה, הוא הוכנס במסגרת סעיף 9.

יעקב ליצמן: אנחנו מצביעים על הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון - מס רכישה על דירת מגורים), התשס"ד-2004 לקריאה שנייה ושלישית.

יעקב ליצמן: מי בעד?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון – סכום השבח במכירת זכות במקרקעין), התשס"ד-2004

יעקב ליצמן: אנחנו דנים בהצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון – סכום השבח במכירת זכות במקרקעין), התשס"ד-2004.

שגית אפיק: זה נכנס במסגרת סעיף 39 לחוק מיסוי מקרקעין.

יעקב ליצמן: מי בעד הצעת החוק הזאת, שירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צב ע ה בעד – פה אחד אושר הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון – משפחה חד הורית), התשס"ג-2003

יעקב ליצמן: מי בעד הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון – משפחה חד הורית), התשס"ג- 2003?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 53), התשס"ד-2004

אוסקר אבו ראזק: אנחנו רוצים שהרווחים שנוצרו בחברה והחברה רכשה בהם מקרקעין יחויבו במס כמו ברווח הון רגיל.

אוסקר אבו ראזק: אני חושב שהחברים מסכימים על העיקרון הזה.

אוסקר אבו ראזק: הוויכוח בינינו הוא על מספר השנים שאפשר לחזור לאחור.

2543: אנחנו מבקשים 4 שנים.

יעקב ליצמן: למה 4?

2543: גם 4 שנים זה הרבה, כי אנחנו פוגעים בזכויות מוקנות.

2543: 4 שנים זה מספר שנקבע בכמה סעיפים.

יעקב ליצמן: ואם אציע לך 7 שנים כפשרה?

יעקב ליצמן: אנחנו נסכם על 7 שנים.

יעל ייטב: 7 שנים רק לגבי זכויות במקרקעין שנרכשו לפני יום תחילתו של החוק.

יעל ייטב: בסעיף 31 לחוק העיקרי – (1) האמור בו יסומן "(א)" ובו – (א) אחרי "זכות במקרקעין" יבוא "או של זכות באיגוד מקרקעין"; (ב) הסיפה החל במילים "ואם היה האיגוד" – תימחק;

אודי ברזילי: נניח שקניתי מניות במיליון דולר, יש קרקע שהעלות ההיסטורית שלה היא 0 ואני מפרק את החברה.

אודי ברזילי: עד היום הייתי מקבל את המיליון דולר, כי מחר בבוקר אני מוכר את הקרקע במיליון דולר.

אודי ברזילי: היום הם אומרים לי שהעלות שלי היא 0.

אודי ברזילי: הם נותנים לי איזה שהוא הפסד תיאורטי.

אודי ברזילי: אני לא רוצה הפסד תיאורטי.

אוסקר אבו-ראזק: מה זה הפסד תיאורטי?

אוסקר אבו-ראזק: זה הפסד שאתה יכול לממש.

אודי ברזילי: זה לא הפסד שאני יכול לממש.

אודי ברזילי: אני לא רוצה הפסד, אני רוצה את העלות של המניות.

אודי ברזילי: לא צריך לשנות את העניין הזה.

אודי ברזילי: אני קונה מניות במיליון דולר, ומוכר את הקרקע למחרת במיליון דולר.

אודי ברזילי: אני רוצה שיישאר המצב כמו שהיה עד היום.

יעקב ליצמן: זה סותר את כל מה שדובר עליו פה.

אודי ברזילי: זה לא סותר.

אודי ברזילי: יש הרבה אנשים תמימים שלא עשו תכנוני מס.

אודי ברזילי: אנשים תמימים קונים מניות של חברה במיליון דולר, מפרקים את החברה ומוכרים את הקרקע.

יעקב ליצמן: מס הכנסה רוצה לסגור את הפרצה שיש פה.

יעקב ליצמן: אני בעד לסגור פרצות.

יעקב ליצמן: הוא הציע שזה יהיה מקום-המדינה, אתם רציתם 4 שנים.

יעקב ליצמן: הגענו להסכמה על 7 שנים.

אודי ברזילי: אני לא עשיתי שום תכנון מס.

אהוד רצאבי: הוויכוח הזה היה בישיבה האחרונה שהיתה פה.

אהוד רצאבי: אז אמר אוסקר שהוא רוצה למנוע תכנוני מס.

אהוד רצאבי: שלחנו בחזרה את האנשים כדי שיחזרו עם הסכמות, תוך פירוט של 3, 4, 7 מקרים, לא לפתוח את זה לגמרי.

אהוד רצאבי: האם מגיעים למקרים נקובים?

אוסקר אבו-ראזק: כן.

אוסקר אבו-ראזק: רצינו לסגור את הפרצה הזאת משנת 48, אבל הם רצו משנת 2001.

אוסקר אבו-ראזק: מר ליצמן הציע את התקופה של 7 שנים.

אוסקר אבו-ראזק: קשה לי עם 7 שנים, אבל אני מקבל את הפשרה.

אוסקר אבו-ראזק: בא אודי עכשיו ואומר שמישהו שקנה מניות במיליון דולר כשהקרקע שווה 0, צריך לקבל את המיליון דולר כעלות מכירת המקרקעין.

אוסקר אבו-ראזק: הטכניקה של השילוב של הדברים מחייבת אותנו להמיר את העלות בהפסד.

אוסקר אבו-ראזק: למי שיש הפסד הרבה יותר קל לקבל אותו לפי פקודת מס הכנסה בחוק מיסוי מקרקעין מאשר להיצמד לעלות המניות.

אוסקר אבו-ראזק: את ההפסד אני נותן לך.

אוסקר אבו-ראזק: מה ההבדל אם אני נותן לך את זה כעלות או כהפסד?

אודי ברזילי: תן לי אופציה.

יעקב ליצמן: אני רוצה לדעת מה ההבדל.

אודי ברזילי: ההבדל הוא של שמים וארץ.

אודי ברזילי: סידרי עולם צריכים להישאר, לא צריך לעשות מהפיכות אם אין סיבה ברורה.

אודי ברזילי: אם רוצים לתקן איזה שהוא תכנון מס צריך לטפל בתכנון מס, אבל אני לא תיכננתי מס.

אודי ברזילי: אני קניתי מניות במיליון שקל.

אודי ברזילי: יש קרקע.

אודי ברזילי: הקרקע ששווה מיליון שקל נקנתה לפני הרבה שנים באפס.

אודי ברזילי: הם אומרים שאני אמכור את הקרקע במיליון ואני אקבל איזה שהוא הפסד.

אודי ברזילי: הפסד זה דבר שאפשר לקחת ממני בכל מיני נסיבות.

אודי ברזילי: על הפסד אפשר להתווכח.

אודי ברזילי: עלות זה ברזל.

אוסקר אבו-ראזק: זה לא נכון.

אוסקר אבו-ראזק: אני מבין את ההערה של יחזקאל לבי פסילת ספרים.

אוסקר אבו-ראזק: אני מוכן למצוא לזה פתרון.

נדב הכהן: לפעמים אדם קונה מניות במיליון כי העסק שווה מיליון, כשאחר כך העסק קונה קרקע, ואז העמדה העקרונית של אודי היא לא בהכרח נכונה כי ההפסד הוא מועט.

יחזקאל פרומין: אני רוצה לעשות אבחנה בין אותם המקרים שרוצים לסגור את הפירצה של רווחים.

יחזקאל פרומין: .

יעקב ליצמן: על זה אתה מסכים?

יחזקאל פרומין: על העיקרון כן.

יחזקאל פרומין: לגבי הטכניקה יש ויכוח.

יחזקאל פרומין: לגבי מקרים שהם לא כאלה סעיף 31 יכול להמשיך לחול.

אוסקר אבו-ראזק: אני לא יכול לעשות שני סעיפים.

יעקב ליצמן: אני בקטע הזה תומך בממשלה.

אוסקר אבו-ראזק: למה יש הבדל בין ההפסד לעלות?

אודי ברזילי: איפה כתוב שההפסד צמוד?

אודי ברזילי: אתם עושים דברים שלא ייעשו.

אוסקר אבו-ראזק: אני שם את ההפסד כניכוי לפי סעיף 39.

אודי ברזילי: זה לא ניכוי, זה הפסד.

אוסקר אבו-ראזק: אני אומר לך שההפסד יתואם.

יחזקאל פרומין: מה יהיה עם מס רכישה?

אוסקר אבו-ראזק: כמו שכל אדם שקונה משלם מס רכישה ולא עושים לגביו שום דבר, כך גם האדם הזה שקנה.

יחזקאל פרומין: אתה נותן לו היום את הניכוי של מס הרכישה שהוא שילם עבור המניות.

אוסקר אבו-ראזק: אני זוכר שזה כתוב בתקנות.

יעל ייטב: (2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) על אף הוראות סעיף קטן (א), שווי הרכישה של זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין כאמור באותו סעיף קטן, יהיה שוויה ביום שהמוכר רכש שאת הזכות באיגוד שמכוחה התקבלה הזכות במקרקעין, או שוויה ביום רכישתה בידי האיגוד, לפי המאוחר, בהתקיים שניים אלה: (1) ערב פירוקו היה האיגוד איגוד מקרקעין; (2) יום הרכישה של הזכות באיגוד שמכוחה התקבלה הזכות במקרקעין קדם ליום כ"א בחשון התשס"ב (7 בנובמבר 2001).

יעל ייטב: "

אודי ברזילי: יש הרבה מאוד אנשים שקנו מניות באיגודים בין ה7 לנובמבר 2001 עד היום.

אודי ברזילי: אתם הופכים פה סדרי בראשית.

אודי ברזילי: זה דבר שלא יעלה על הדעת בחקיקה.

אודי ברזילי: אם הולכים על השיטה הזאת, אז זה יום הפרסום ברשומות של החוק הזה.

יעל ייטב: אין לזה תחולה רטרואקטיבית.

אודי ברזילי: ודאי שכן.

אודי ברזילי: מה עם כל אלה שעד היום קנו נדל"ן?

אודי ברזילי: למה בהם אתם רוצים לפגוע?

יעל ייטב: התיקון הזה נכנס לתוקף לא באופן רטרואקטיבי מ-7 לנובמבר, אלא היום.

יעקב ליצמן: תעשו את זה מעכשיו.

יעל ייטב: אני לא רוצה שהם יקבלו גם הפסד וגם בעלות.

יעל ייטב: לקחנו את התאריך של הרפורמה.

אוסקר אבו-ראזק: אני לא מוכן שהחוק הזה יחול רק על רכישות חדשות.

אוסקר אבו-ראזק: אתה רוצה שנעשה סינכרוניזציה בין זה ובין 7 השנים ההן?

אודי ברזילי: לא.

אודי ברזילי: זה צריך להיות ביום הפרסום ברשומות.

אוסקר אבו-ראזק: אני מוכן לעשות סינכרוניזציה.

אודי ברזילי: סינכרוניזציה זה לקחת את זה עוד אחורה.

אוסקר אבו-ראזק: נתאים את זה ל- 7 שנים, אבל בשום מקרה לא לפני 7 בנובמבר 2001.

יחזקאל פרומין: מה הקדושה ב-7 בנובמבר?

יעל ייטב: הרפורמה התחילה.

אודי ברזילי: אי אפשר להתאים ל-7 שנים.

אוסקר אבו-ראזק: ה-7 שנים שם יישארו.

אוסקר אבו-ראזק: אני אחזור 7 שנים אחורה, אבל אני לא אחזור לפני 7 בנובמבר 2001.

נדב הכהן: לא צריך להפעיל את זה על איגודים שהם 7 שנים איגודי מקרקעין.

נדב הכהן: אם איגוד המקרקעין הוא רק 6 שנים, אז על איזה קרקעות אנחנו עושים את התיקון?

נדב הכהן: האם על קרקעות של 7 בנובמבר, או על קרקעות שהם רק במועד התיקון?

נדב הכהן: כולנו הסכמנו שאיגוד מקרקעין ותיק נשאר בחוץ, איגוד מקרקעין טרי בפנים.

נדב הכהן: זה אומר שעל קרקעות שנרכשו מתאריך כזה או כזה יהיה הדין החדש.

יחזקאל פרומין: אל תשנו סדרי בראשית עד כדי כך.

יעל ייטב: תיקון סעיף 70 2.

יעל ייטב: בסעיף 70 לחוק העיקרי – (1) האמור בו יסומן "(א)" ובו – (א) ברישה, במילים "ללא תמורה" – יימחקו, ואחרי על ידי בעלי הזכויות באותו איגוד" יבוא "בתמורה להקצאה בלבד, באותו איגוד"; (ב) פסקה (3) – תימחק; (ג) אחרי פסקה (4) יבוא: "(5) היחס שבין שווי הזכויות באיגוד שהוקצו, לבין שווי כלל הזכויות באיגוד מיד לאחר ההקצאה, הוא כיחס שבין השווי של הזכות במקרקעין שנמכרה, לשווי האיגוד מיד לאחר המכירה.

יעל ייטב: "; (2) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) בסעיף זה, "הקצאה" – כמשמעותה בהגדרה "פעולה באיגוד" שבסעיף 1.

יעל ייטב: " תיקון סעיף 71 3.

יעל ייטב: בסעיף 71 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א) – (1) פסקה (4) – תימחק; (2) אחרי פסקה (5) יבוא: "(6) בתקופה שקדמה לפירוק לא היתה באיגוד המתפרק הקצאה מטיבה; (7) הזכות במקרקעין או הזכות באיגוד לא נרכשו בידי האיגוד בתקופה שקדמה לפירוק."; (2) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(2) בסעיף זה – "הקצאה" – כמשמעותה בהגדרה "פעולה באיגוד" שבסעיף 1; "הקצאה מטיבה" – הקצאה, אחת או יותר, למעט הקצאה במועד התאגדותו של איגוד , שמתקיימים לגביה שניים אלה: (1) ההקצאה היא לבעלי זכויות באיגוד, או למי שאינו בעל זכויות באיגוד ואשר בשל ההקצאה כאמור היה לבעל זכויות בו, במישרין או בעקיפין; (2) בעקבות ההקצאה שונו זכויותיהם של בעלי הזכויות באיגוד, כולם או חלקם, במישרין או בעקיפין, בשיעור של 10% או יותר; "התקופה שקדמה לפירוק" – תקופה של ארבע שנים שסיומה ביום שבו הוחל בפירוק האיגוד המתפרק.

יעל ייטב: "

יחזקאל פרומין: איגוד זה לא רק חברה, אלא זה יכול להיות גם אגודה שיתופית.

אוסקר אבו-ראזק: כל איגוד, כהגדרתו בסעיף 1 לחוק מיסוי מקרקעין.

אודי ברזילי: בוועדת רבינוביץ היתה מחלוקת בין נציגי הציבור לנציג האוצר.

אודי ברזילי: נציג האוצר רצה לבטל לחלוטין את האפשרות לפרק איגודי מקרקעין.

אודי ברזילי: הם חשבו לתומם שלא נכון לאפשר לחברה שיש לה נדל"ן להעביר לבעל מניות.

אודי ברזילי: אנחנו חשבנו שזה נכון.

אודי ברזילי: היתה החלטה בוועדת רבינוביץ שלא משנים.

אודי ברזילי: כל התנאים פה הם תנאים שמגבילים את האפשרות לפרק חברות.

יעקב ליצמן: אני הבנתי שזה הוסכם.

אודי ברזילי: יכולנו להגיע להסכמה כוללת לגבי כל המכלול.

אוסקר אבו-ראזק: הסכמה על העיקרון יש אתכם.

אודי ברזילי: לא רטרואקטיבי.

אוסקר אבו-ראזק: ב-7 בנובמבר 2001 נעשה תיקון 50.

אוסקר אבו-ראזק: תיקון 50 בא ואמר שההקצאה היא לא אירוע מס.

אוסקר אבו-ראזק: כתוצאה מכך נוצרה פרצה בתוך החוק.

אוסקר אבו-ראזק: כתוצאה מאותה הוראה אפשר היום להזרים מזומנים ואחר כך לעשות הקצאה אחרת בין בעלי המניות, כשהמשמעות היא שבעלי המניות האחרים מרוויחים.

אוסקר אבו-ראזק: כל מה שאנחנו רוצים זה לסגור פרצה.

יחזקאל פרומין: ההקצאה לא היתה בתיקון המקורי, היא היתה במאי 2002.

יחזקאל פרומין: יש בעיה לגבי תקופת הביניים.

אודי ברזילי: לפני שנה אנשים נכנסו להקצאות בלי תכנוני מס.

אודי ברזילי: יש חברות ששוות 0.

אוסקר אבו-ראזק: ואחר כך עשו את השינוי?

אוסקר אבו-ראזק: אם הן לא עשו שינוי אין בעיה.

אודי ברזילי: עשו.

אודי ברזילי: אדם נכנס לחברה שלא שווה כלום.

אודי ברזילי: יש לה קרקע ששווה מיליון שקל, התחייבויות מיליון שקל.

ארז: עוד 4 שנים.

אודי ברזילי: אתם עושים את זה רטרואקטיבי.

אודי ברזילי: זה דברים שלא נעשו אף פעם.

אודי ברזילי: לפני שנה הוא נכנס בהקצאה בלי שהוא עשה איזה שהוא תכנון מס.

יחזקאל פרומין: זה תופס חברות שעד היום התחילו בפירוק.

יעקב ליצמן: אודי, אני מקבל את ההערה.

יעקב ליצמן: אני מבקש לתקן את זה.

יעל ייטב: ייכתב בסעיף התחולה כך: "תחולתו של סעיף 71 כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה לעניין הקצאה מטיבה, יחול לעניין הקצאה מטיבה שנעשתה לאחר יום התחילה".

נדב הכהן: יכולה להיות סיטואציה בסעיף 70 שמעבירים ללא תמורה מניות.

נדב הכהן: אחרי שעושים 30,40,30בא מס שבח ואומר שיש שינוי קטן בשווי.

נדב הכהן: תנו הזדמנות לתקן מיד.

אוסקר אבו-ראזק: לא יוטל מס אם כתוצאה מהשינוי שווי מנהל מס שבח יתקן את ההקצאה.

נדב הכהן: אני מסכים.

יעל ייטב: הוספת סעיף 72ב1 אחרי סעיף 72ב יבוא: "רווח נוסף 72ב1 (א) במכירת זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין, אשר העברתה למוכר היתה פטורה ממס לפי הוראות סעיף 71, יחוייב המוכר, בנוסף למס החל על השבח כאמור בחוק זה, גם במס על רווח נוסף, בשיעור שהיה חל אילו היה הרווח הנוסף מתקבל כדיבידנד במועד מכירת הזכות במקרקעין, לפי סעיפים 125ב(2) או 126 (ב) או (ג) לפקדוה לפי העניין.

אודי ברזילי: פה היתה הסכמה על 10%.

אוסקר אבו-ראזק: נעשה את זה ליניארי.

יעל ייטב: (ב) נמכרה הזכות במקרקעין או הזכות באיגוד מקרקעין כאמור בסעיף קטן (א) בפטור ממס, לא יחולו לגבי הרווח הנוסף פטור ממס, כולו או חלקו, או דחיית מס.

אודי ברזילי: לקחו פה את הקרקע וחיברו לה רווח נוסף.

אודי ברזילי: את הרווח הנוסף הם רוצים כשאני מוכר את הקרקע.

אוסקר אבו-ראזק: זאת העלות שאתה רוצה.

אודי ברזילי: הם אומרים שאם יהיה איחוד וחלוקה על הקרקע אני אשלם, ואם אני אתן מתנה לילד אני אשלם.

אודי ברזילי: זה פשוט לא נתפס.

אודי ברזילי: מכיוון שכפו עלי איחוד וחלוקה אני צריך לשלם.

אודי ברזילי: איזה מן דבר זה?

אוסקר אבו-ראזק: דיברת על מתנה למדינה?

אודי ברזילי: כל הפטורים צריכים לחול.

אוסקר אבו-ראזק: לקרוב אני לא מוכן.

אוסקר אבו-ראזק: למדינה אני מבין, לאיחוד וחלוקה אני מבין, אבל לא לקרוב.

אודי ברזילי: למה דחינו את זה?

אודי ברזילי: כי אמרנו שאין לו מזומן.

אודי ברזילי: כשהוא נותן לילד שלו יש לו מזומן?

אוסקר אבו-ראזק: העיקרון הוא חיוב במס.

אוסקר אבו-ראזק: למה דחינו?

אוסקר אבו-ראזק: כי אין לו מזומן.

אוסקר אבו-ראזק: אני לא רוצה שיעביר במתנה לקרוב ואני אסכים להמשך דחיית הס.

אוסקר אבו-ראזק: מתנה למדינה אתה צודק, מתנה למוסד ציבורי אתה צודק.

יחזקאל פרומין: איחוד וחלוקה גם כן.

שגית אפיק: למעט סעיפים 60,61,64,65,67,68,69,71.

יעל ייטב: (ג)(1) היה למוכר כאמור בסעיף קטן (א) הפסד במכירת זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין, רשאי המוכר לקזז הפסד כאמור בהתאם להוראות הפקודה או כנגד הרווח הנוסף לפי בחירתו; (2) היה הרווח הנוסף בסכום שלילי, יראוהו כניכוי שיוטל במכירת זכות במקרקעין, לצורך הוראות חוק זה או כהפסד לצורך הוראות הפקודה.

יעל ייטב: (ד) בסעיף זה – "המחיר המקורי של המניות" – המחיר המקורי של המניות בהפחתת המחיר המקורי של המניות כשהוא מוכפל ביחס שבין התמורה שהתקבלה במכירת המניות לפי סעיף 93(א)(3) לפקודה, אם היתה כזו, לבין הסכום המתקבל מצירוף התמורה שהתקבלה כאמור ושוויה של הזכות במקרקעין או הזכות באיגוד המקרקעין, כפי שהיתה ביום שבו הוחל בפירוקו של האיגוד; "מחיר מקורי" ו"תמורה" – כהגדרתם בסעיף 88 לפקודה; "יתרת שווי רכישה מתואמת" – כהגדרתה בסעיף 47; לעניין הגדרה זו, יראו את שווי הרכישה כפי שנקבע לפי סעיף 31; "רווח נוסף" – ההפרש שבין יתרת שווי הרכישה המתואמת של הזכות במקרקעין או הזכות באיגוד המקרקעין, לפי העניין, כפי שהיתה במועד שבו הוחל בפירוקו של האיגוד כשהיא מתואמת ליום המכירה, לבין המחיר המקורי של המניות כשהוא מתואם ליום המכירה;".

יעל ייטב: תיקון סעיף93 5.

יעל ייטב: בסעיף 93 לפקודה, אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) הוראות סעיף זה יחולו גם בפירוק איגוד מקרקעין.

יעל ייטב: (ב2) היתה הערת זכות במקרקעין מהמפרק לחבר פטורה ממס לפי הוראות סעיף 71 לחוק מיסוי מקרקעין, יחולו הוראות אלה: (1) יראו את המחיר המקורי של המניות כמחיר המקורי, בהפחתת המחיר המקורי כשהוא מוכפל ביחס שבין שוויה של הזכות במקרקעין או הזכות באיגוד המקרקעין, לפי העניין, שמכירתם היתה פטורה ממס, לבין הסכום המתקבל מצירוף התמורה שהתקבלה כאמור בסעיף 93(א)(3) ושוויה של הזכות במקרקעין או הזכות באיגוד המקרקעין שמכירתה פטורה ממס כפי שהיתה ביום שבו הוחל בפירוקו של האיגוד; (2) לעניין הוראות סעיף 94ב לפקודה, יופחת מהרווחים הראויים לחלוקה, כהגדרתם באותו סעיף, סכום השווה לרווח הנוסף, כפי שהיה אילו נמכרה הזכות במקרקעין ביום שבו הוחל בפירוקו של האיגוד, ובלבד שהרווח הנוסף כאמור הינו בסכום חיובי; (ב3) לעניין סעיפים (ב2) ו(ב3), תהא לכל מונח המשמעות הנודעת לו בחוק מיסוי מקרקעין, לרבות בסעיף 72ב1 שבו, אלא אם נאמר במפורש אחרת.

יעל ייטב: " תחולה והוראת מעבר 6.

יעל ייטב: תחולתם של סעיפים 1 עד 5 על זכות במקרקעין שהועברה לחבר בפטור ממס לפי סעיף 71 לחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ"ג-1963, לאחר תחילתו של חוק זה, אולם תחילתו של סעיף 1 כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה, לעניין הקצאה מטיבה, יחול על הקצאה מטיבה שנעשתה לאחר יום התחילה.

יעל ייטב: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), הוראות סעיפים 4 ו-5 לא יחולו על איגוד שהיה ביום התחילה איגוד מקרקעין במשך 7 שנים רצופות לפחות ונותר איגוד מקרקעין כאמור ביום פירוקו לגבי זכויות במקרקעין או זכויות באיגוד מקרקעין שנרכשו לפני יום התחילה.

יחזקאל פרומין: אני חושב שתאריך התחילה צריך להיות יום תחילת הפירוק, לא יום תחילת העברה.

יחזקאל פרומין: אנחנו לא רוצים להטיל את זה על פירוקים שכבר התחילו.

יחזקאל פרומין: הנוסח שמוצע היום מטיל את החבות על פירוקים שכבר התחילו.

יחזקאל פרומין: ברגע שהתחלת בפירוק זה כבר בלתי נמנע.

יחזקאל פרומין: אני חושב שנכון והוגן היה שזה יחול רק על פירוקים שהתחילו אחרי תחילתו של חוק זה.

אוסקר אבו-ראזק: מתי זה התחלת הפירוק?

יחזקאל פרומין: ביום קבלת ההחלטה המיוחדת והדיווח לרשות.

אוסקר אבו-ראזק: על מי אתה לא רוצה להחיל את זה?

יחזקאל פרומין: על מי שהתחיל בפירוק לפני תחילת החוק.

אוסקר אבו-ראזק: אני מוכן לפני 7 בנובמבר 2001.

יחזקאל פרומין: אין לך החלטות שנסחבות 5 שנים.

אודי ברזילי: הוא דיבר על 7 שנים באופן כללי, לא להתחיל להיכנס אם כן היה או לא היה איגוד מקרקעין.

אודי ברזילי: יש שאלה מה זה איגוד מקרקעין.

אודי ברזילי: ההגדרה לא ברורה.

אודי ברזילי: אם בשלב מסויים היה לך יתרת מזומנים או חוב של דייר אתה פתאום לא איגוד מקרקעין.

אוסקר אבו-ראזק: אני רציתי להחיל את זה בשנת 48.

אוסקר אבו-ראזק: ההצעה היתה שנכניס את זה רק 7 שנים.

אודי ברזילי: 7 שנים על כולם.

אוסקר אבו-ראזק: אני רציתי שהסעיף הזה יחול על כל מי שלקח רווחים משנת 48 והפך אותם למקרקעין.

אוסקר אבו-ראזק: אתם הצעתם 4 שנים, מר ליצמן הציע 7 שנים.

אוסקר אבו-ראזק: אני מקבל את ההצעה של מר ליצמן.

אודי ברזילי: הניסוח לא אומר את מה שאתה אומר.

אודי ברזילי: סעיף קטן (א) אומר שזה חל על 48.

אודי ברזילי: בסעיף קטן (ב) כתוב למעט.

אודי ברזילי: את מי הוא ממעט?

אודי ברזילי: את מי שהיה איגוד מקרקעין 7 שנים.

אודי ברזילי: זה לא מה שאתה אמרת.

אודי ברזילי: הוא צריך למעט כל איגוד מכל מין וסוג שהוא.

אודי ברזילי: זה מה שסיכמנו.

יחזקאל פרומין: מה שחשוב זה יום רכישת המקרקעין.

יחזקאל פרומין: אני מציע שנקבע את התאריך 1 באפריל 1998.

אודי ברזילי: אנחנו סיכמנו 7 שנים בלי תנאים.

אודי ברזילי: ברגע שתאמר שהם היו איגודי מקרקעין קל יהיה לטעון שהם לא היו איגודי מקרקעין.

אודי ברזילי: יש ויכוח גדול מה זה איגוד מקרקעין.

אוסקר אבו-ראזק: על איגוד מקרקעין אמיתי אין ויכוח.

אודי ברזילי: ודאי שיש.

אוסקר אבו-ראזק: זה אומר שאת כל הפרצה שרצינו לסגור לא סגרנו.

אוסקר אבו-ראזק: אני מוכן לקבל איגוד מקרקעין שהיה 7 שנים, אבל אני לא מוכן לקבל איגוד שיצא ונכנס.

יחזקאל פרומין: מה שמעניין אותך זה הקבירה של הרווחים בקרקע.

יחזקאל פרומין: את זה אתה מקבל על 7 שנים אחורה.

אוסקר אבו-ראזק: אני מסכים שלא להחיל את התיקון על כל מקרקעין באיגוד שנרכש לפני 1.1.98.

יחזקאל פרומין: אתה רוצה שביום הפירוק זה יהיה איגוד מקרקעין?

אוסקר אבו-ראזק: זה חייב.

אוסקר אבו-ראזק: אם יש איגוד שכל המקרקעין שלו נרכשו לפני 1.1.98..

יחזקאל פרומין: ביום הפירוק זה בסדר.

אוסקר אבו-ראזק: לא ביום הפירוק.

יעקב ליצמן: אני תומך בעמדת הממשלה.

יחזקאל פרומין: אני מבקש לציין שאנחנו מסתייגים מכל החוק.

אודי ברזילי: 7 שנים זה על כל חברה.

אודי ברזילי: אי אפשר לבוא ולהגיד ובתנאי שזה איגוד מקרקעין, כי התנאי הזה לא שווה שום דבר.

אודי ברזילי: על כל אחד הם יגידו שהוא לא איגוד מקרקעין.

יחזקאל פרומין: סיכמנו, בהנחיית אדוני, להעמיד את התקופה על 7 שנים.

יחזקאל פרומין: השאלה מה סופרים.

יחזקאל פרומין: האם סופרים את התקופה של 7 שנים שאני כל הזמן איגוד מקרקעין?

יחזקאל פרומין: זה מקור לבעיה וחיכוכים עד אין סוף.

יחזקאל פרומין: מה מפחיד אותם?

יחזקאל פרומין: הרווחים.

יחזקאל פרומין: אם קברתי את הרווחים בקרקע ב-7 השנים האחרונות אכלתי אותה, אבל אם עשיתי את זה לפני 7 שנים צריך לעזוב אותי.

אוסקר אבו-ראזק: כל המטרה של החוק הזה היא לסגור פרצה.

יעקב ליצמן: היתה הסכמה עקרונית על כל החוק בין לשכת רואי חשבון למס הכנסה.

יעקב ליצמן: כך נאמר לי כמה וכמה פעמים.

יעקב ליצמן: היה ויכוח בין 20 שנה ל-4 שנים.

יעקב ליצמן: על זה באתי והצעתי פשרה של 7 שנים.

יעקב ליצמן: אתם רוצים דרך הפרצה הזאת של איגוד מקרקעין לרדת מהעניין של ה-7 שנים.

יחזקאל פרומין: לא.

יחזקאל פרומין: אני נשאר עם ה-7 שנים.

יעקב ליצמן: אז מה לא?

יחזקאל פרומין: אין לי בעיה אם אדם קנה את הקרקע אחרי 1.1.98, אבל אם עברו 7 שנים מאז שהוא עשה את זה תרד ממנו.

אודי ברזילי: זאת הפשרה.

אודי ברזילי: בשיטה שלך, אוסקר, אתה אומר 7 שנים ובתנאי שהוא היה איגוד מקרקעין כל ה-7 שנים.

אודי ברזילי: זה תנאי שמסרס את הפשרה.

אודי ברזילי: תתנפל על מי שעשה רווחים בתקופה של ה-7 שנים, אבל תעזוב את מי שעשה את זה מעל 7 שנים.

אודי ברזילי: זאת הפשרה של כבוד היושב-ראש.

אוסקר אבו-ראזק: אני לא רוצה לאפשר לך "לכבס" דיבידנד בפטור ממס.

אוסקר אבו-ראזק: הסכמתי 7 שנים בתנאי שהאיגוד הזה יהיה איגוד מקרקעין 7 שנים.

שגית אפיק: אני מציעה לחזור ל-4 או 5 שנים שבהן יחול התנאי הזה שאתם מבקשים, דהיינו שהאיגוד יצטרך להוכיח שבמהלך אותן שנים הוא היה איגוד מקרקעין.

אוסקר אבו-ראזק: אני מקבל את מה שהצעתם, שזה יהיה לגבי כל המקרקעין שנרכש באיגוד לפני 1.1.98.

אודי ברזילי: הבטיחו לנו שמי שלא רוצה את החבילה הזאת יוכל לשלם.

אוסקר אבו-ראזק: אם הוא רוצה פירוק בחיוב במס אין לי בעיה.

אודי ברזילי: הוא רוצה לשלם על הרווחים מס.

יעל ייטב: לא היה איכפת לנו שזה לא יהיה דווקא במכירת הזכות במקרקעין אלא במועד הפירוק, אבל אודי מבקש מאיתנו לעשות מנגנון אחר של רווחים.

יעקב ליצמן: אני לא מקבל את מה שאודי הציע.

שגית אפיק: בסעיף 1 (2)(ב(2) זה לא יהיה 7 בנובמבר 2001, אלא נעשה את זה ביום פרסומו ברשומות.

יעל ייטב: הייתה פה הערה לגבי רווחים ראויים לחלוקה.

יעל ייטב: אני אכתוב כך: בשיעור שהיה חל אילו היה הרווח הנוסף מתקבל כדיבידנד במועד מכירת הזכות במקרקעין לפי סעיפים 125ב, 126 ב או ג, לפי העניין, ושיעור שהיה חל אילו היו רואים ברווח הנוסף רווחים ראויים לחלוקה לפי סעיף 94ב לפקודה.

יעקב ליצמן: מי בעד סעיפים 1-6 בהצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה) (תיקון מס' 53), התשס"ד-2004, שירים את ידו?

יעקב ליצמן: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – אין אושר