ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 217, 2004-12-07 10:00

אהוד רצאבי: בוקר טוב, אנחנו ממשיכים בדיון על תיקון 53 לחוק מיסוי מקרקעין.

אהוד רצאבי: היו כמה דברים שעצרנו בהם בפעם שעברה, האם יש תשובות?

אהוד רצאבי: מדובר על שלושה דברים: סעיף 39, הארכה ל-2006 והשלישי הוא 18 חודש לגבי מס רכישה על דירה שנייה.

אהוד רצאבי: דיברנו ארוכות על נושא ה-18 חודשים בפעם שעברה.

אהוד רצאבי: מי שרכש דירת מגורים ולא מכר את הראשונה תוך 18 מאבד את - - -

אוסקר אבו-ראזק: הארכה של 18 החודשים.

אהוד רצאבי: נכון, השאלה אם יש לזה פתרון או שטרם הקדשתם לזה מחשבה נאותה.

אוסקר אבו-ראזק: טרם הקדשתי לזה מחשבה נאותה.

אהוד רצאבי: עד 31 בדצמבר זה יהיה בסדר?

אהוד רצאבי: טוב.

אהוד רצאבי: מה לגבי שני הנושאים האחרים?

אהוד רצאבי: אתה אומר שאתה שומר את זה בקנה בשביל לראות איפה אתה נמצא.

אהוד רצאבי: בסדר גמור.

אהוד רצאבי: היום לא יהיו הצבעות כנראה.

אהוד רצאבי: אנחנו ממשיכים לפי סדר הסעיפים.

אהוד רצאבי: בפעם שעברה עצרנו בסעיף 17.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 47 17.

שגית אפיק: בסעיף 47 לחוק העיקרי, בהגדרה "יתרת שווי רכישה", בסופה יבוא "ולעניין זכות חלופית, כהגדרתה בסעיף 49יא - גם לאחר ניכוי הפחת בשל הזכות הנמכרת הפטורה, ובשל יתרת הזכות הנמכרת, כהגדרתן באותו סעיף; האמור בהגדרה זו לעניין זכות חלופית, יחול, בשינויים המחויבים, גם לעניין קרקע חקלאית חלופית, דירת מגורים חלופית וזכות למגורים בבית אבות, כמשמעותם בפרק חמישי 3".

אוסקר אבו-ראזק: זה תיקון טכני, שנובע מכך שבסעיף 47 יש התייחסות רק לפחת של הנכס שנמכר.

אוסקר אבו-ראזק: בגלל שבחילוף צריך רצף, ההוראה צריכה התייחסות גם לזה.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 48א 18.

שגית אפיק: בסעיף 48א לחוק העיקרי - (1) בסעיף קטן (ב1)(1), במקום "של 50%" יבוא "המס הגבוה ביותר הנקוב בסעיף 121 לפקודה".

שגית אפיק: (2) בסעיף קטן (ד) - (א) הרישה המסתיימת במילים "ועד לשנת הרכישה" תסומן "(1)"; (ב) הסיפה, החל במילים "ואולם לגבי" תסומן "(2)" ובה, במקום "ואולם" יבוא "על אף הוראות פסקה (1)" ובמקום "ובלבד ששיעור המס לא יעלה על השיעור הקבוע בסעיפים קטנים (א) או (ב), לפי העניין" יבוא "ואולם אם שיעור המס בשנת המכירה לפי הוראות סעיף קטן זה הוא 25% או יותר, יחויב השבח במס לפי הוראות סעיפים קטנים (א) או (ב), לפי העניין ו-(ג)"; (3) בסעיף קטן (ד1), בפסקה (3), ברישה, במקום "במקרקעין שהם קרקע, ובלבד שנתקיימו" יבוא "במקרקעין שהיו ביום רכישתם קרקע, אלא אם כן התקיימו"; (4) בסעיף קטן (ה) - (א) בפסקה (1)(א), במקום "ביתרת" יבוא "בשיעור המס הקבוע בסעיף קטן (ב), בשיעורי המס החלים על כלל הכנסתו החייבת של המוכר לפי הוראות הפקודה וביתרת"; (ב) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) במכירת זכות במקרקעין או בפעולה באיגוד מקרקעין, כשיום הרכישה של הזכות במקרקעין או הזכות באיגוד המקרקעין, לפי העניין, היה לפני יום התחילה, יחולו הוראות פסקה (1), בשינויים האלה: (א) השבח הריאלי עד יום התחילה ויתרת השבח הריאלי יחושבו כפי שהיו מחושבים אילולא הגיש המוכר בקשה כאמור בפסקה (1); (ב) חישוב המס ייעשה בהתחשב בשיעורי המס הקבועים בסעיף קטן (ב1), וכן בהתחשב בשיעורי המס החלים על כלל הכנסתו החייבת של המוכר וביתרת נקודות הזיכוי שלהם הוא זכאי, כאמור בפסקה (1);(ג) בשנה שבה נבע הרווח, יחושב המס על חלק השבח המיוחס לה, לפי האמור בסעיף קטן (ב1).

שגית אפיק: "

אוסקר אבו-ראזק: עיקר התיקונים כאן באים להשלים הוראות שהיו חסרות.

אוסקר אבו-ראזק: היום, לפי הוראות סעיף 48א רבתי, ברגע שיחיד מוכר זכות במקרקעין החוק אומר שיש לשלם מס של 50%.

אוסקר אבו-ראזק: אבל אנחנו כבר לא במס של 50%, היום לדוגמה בסעיף 121 המכסימום הוא 49%, אז אנחנו אומרים שאם המוכר הוא יחיד, המס יהיה על פי אותם שיעורים שנקובים בסעיף 121.

אוסקר אבו-ראזק: הפסקאות הנוספות הן פסקאות הבהרה.

נסים דהן: 50%, 49% וכל האחוזים שיהיו בעתיד הם לא עניין של תיאום מס, זה קבוע.

אוסקר אבו-ראזק: זה מדרגות מס.

נסים דהן: הוא יכול לעשות תיאום מס שנתי?

אוסקר אבו-ראזק: הוא יכול גם לפני כן ללכת לפקיד השומה ולהגיד: שיעור המס שלי הוא הרבה פחות מאשר 49%.

אוסקר אבו-ראזק: יקבל אישור מפקיד השומה וילך למס שבח.

אוסקר אבו-ראזק: הוא לא צריך להמתין עד סוף שנת המס.

נסים דהן: על הקרקע זה אוטומטית היה 50%.

אוסקר אבו-ראזק: סביר להניח שמי שמוכר קרקע, יש לו הכנסה מעל מס התחלתי של 50%.

נסים דהן: למה?

נסים דהן: בגלל שיש לו קרקע משנת תרת"ו?

אוסקר אבו-ראזק: אם יש לו קרקע משנים רבות, ובאותה שנה אין לו הכנסה, הוא יכול ללכת לפקיד השומה ולהביא אישור, שלא יחייבו אותו בשיעור המס המכסימלי, אלא יעשו לו כמו תיאום מס.

אוסקר אבו-ראזק: אם הוא לא רוצה, הוא משלם את המס, בסוף שנת המס מגיש את הדוח ועושים לו חישוב מחדש.

2543: הסעיף שאנחנו הצענו והנציבות הסכימה, זה להתאים את זה מפעם לפעם לפי התקרה.

אהוד רצאבי: לכן זה נשאר פתוח, בסדר.

אהוד רצאבי: אנחנו עוברים לסעיף הבא.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 49ב 19.

שגית אפיק: בסעיף 49ב(1)(ג) לחוק העיקרי, אחרי "לפי סעיפים" יבוא "49ז1".

אוסקר אבו-ראזק: סעיף 49ב רבתי, כשהוא בא לתת פטור ממס שבח, הוא מתחשבן עם העבר.

אוסקר אבו-ראזק: ישנם סעיפי פטור שהם רק דחיית מס.

אוסקר אבו-ראזק: סעיף 49ז1 רבתי הוא דחיית מס.

אוסקר אבו-ראזק: היום הוא לא מופיע בתור סעיף 49ב רבתי, ולכן אם מישהו לדוגמה מכר בשנה שעברה, וקיבל פטור לפי 49ז1, שזה לא פטור אלא דחיית מס, היום אם הוא ימכור יכולים להגיד לו שהוא חייב מס.

אוסקר אבו-ראזק: ההוראה הזאת אומרת שהפטור הזה לא ייחשב כפטור לעניין סעיף 49ב רבתי.

אהוד רצאבי: יש הערות?

אהוד רצאבי: אנחנו ממשיכים.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 49ג 20.

שגית אפיק: בסעיף 49ג(1) לחוק העיקרי, במקום "בשנה שקדמה למכירה" יבוא "ב-18 החודשים שקדמו למכירה".

אוסקר אבו-ראזק: זו גם הקלה.

אוסקר אבו-ראזק: סעיף 49ג רבתי הוא הסעיף שמסדיר את הנושא של מכירת דירת מגורים, וקנייה של דירה חלופית.

נסים דהן: אז זו לא הקלה, זו החמרה.

נסים דהן: פעם זה לא היה תלוי בתקופה בכלל, קנית דירה ומכרת דירה – תמיד היית פטור.

נסים דהן: דירה יחידה תמיד פטור, קנית דירה במקום הקיימת, הפטור ממשיך הלאה.

נסים דהן: עכשיו אמרתם שכדי שהקבלנים לא יעשו עסקים, יבנו דירה על שמם וימכרו אותה, וככה יבנו וימכרו, צריך בין המכירה לקנייה צריך זמן של שנה.

אהוד רצאבי: זה מס רכישה.

נסים דהן: זה לא מס רכישה.

נסים דהן: לדירת יחיד יש פטור אחת לארבע שנים - - -

אוסקר אבו-ראזק: כשיש לך רק דירה אחת כל הזמן, אין בעיה.

אוסקר אבו-ראזק: הבעיה היא כשמוכרים דירה, אבל קודם קונים ואחר כך מוכרים.

אוסקר אבו-ראזק: כל ההוראה הזאת אומרת שאנחנו רוצים להקל.

אוסקר אבו-ראזק: במקום שהפער יהיה רק 12 חודשים ניתן 18 חודשים, זה הכל.

נסים דהן: אני אומר לא להגביל את זה בזמן.

נסים דהן: ברגע שאתה מוכיח לשביעות רצונו של פקיד השומה שאת הדירה שמכרת כדי לממן את הדירה שקנית, לפני עשר שנים, אבל לקח זמן למכור.

נסים דהן: חשבת שתמכור במחיר סביר, נפל השוק ולא מכרת.

נסים דהן: העדפת לקחת הלוואה בבנק ולא למכור את הדירה.

נסים דהן: אם הדירה תגיע למחיר הריאלי שלה, שווה לך ההלוואה, ריבית הביניים.

נסים דהן: מכרת כשהשוק התאושש והחזרת את ההלוואות, הוא יוכיח לך.

אוסקר אבו-ראזק: אז נעשה עשר שנים, אחרי עשר שנים לא ימכור, מה נעשה?

אוסקר אבו-ראזק: נתקן לו שומות עשר שנים אחורה?

אוסקר אבו-ראזק: התקופה חייבת להיות תקופה קצרה.

יעל ייטב: אחרי ארבע שנים ממילא יש לו פטור.

אוסקר אבו-ראזק: אנחנו כאן מקלים ולא מקשים.

נסים דהן: אם כבר מגבילים בזמן, צריך שיהיה זמן סביר.

נסים דהן: במשבר האחרון של הדירות נוצר מצב שאנשים לא הצליחו להיפטר מדירות גם אחרי שנתיים, אתם יודעים את זה.

נסים דהן: אז הוא נכנס לבוץ כי הוא משלם כפול, גם ריבית וגם מס.

אהוד רצאבי: אם כך, אתה מציע להאריך את התקופה מ-18 חודשים ל-48 חודשים, כדי שיהיה חופף לתקופת הפטור?

נסים דהן: הייתי מציע שנתיים.

נסים דהן: במשבר האחרון של הנדל"ן אנשים קנו דירות, היו בטוחים שיצליחו למכור את הדירה במהירות והיא לא נמכרה.

נסים דהן: אז קרה אחד משניים, או שהוא לקח הלוואת גישור יקרה, וכשעברו 18 חודשים הטלתם עליו מס, ואז הוא שילם כפול גם את ריבית הלוואת הגישור וגם מס שבח, או שהוא מכר את זה במחיר הפסד.

ורד אולפינר: אבל צריך לזכור שמרבית האזרחים משתמשים בסעיף ב1, שזה הפטור לארבע שנים.

ורד אולפינר: פה מדובר בפטור אחר.

נסים דהן: הוא רצה להשתמש בפטור הזה.

נסים דהן: הוא קנה דירה מקבלן על הנייר, הקבלן הבטיח שתהיה מוכנה בעוד שנה והיא לא הייתה מוכנה.

נסים דהן: הוא לא מכר את הדירה הישנה עד שהחדשה מוכנה, וכשרצה למכור היה משבר ולא הצליח למכור.

נסים דהן: הוא יכול למכור ב-50% מערך הדירה או לקחת הלוואת גישור.

ורד אולפינר: או למכור אחת לארבע שנים.

נסים דהן: הוא מכר אחת לארבע שנים, אבל הוא קנה עוד פעם, אז יש לו שתי דירות.

אהוד רצאבי: ניתן למר אבו-ראזק לשקול, ונחזור לזה.

אהוד רצאבי: מר אבו ראזק, דיברנו על תקופת צינון של שלוש שנים למשפחות חד-הוריות.

אוסקר אבו-ראזק: כן, אתה מדבר על 49ו' רבתי.

אהוד רצאבי: מצב שבו בני זוג עם ילד שמקבלים דירה, תקופת צינון היא שנה.

אהוד רצאבי: הבאתי לפניך הצעת חוק שלי, שעדיין לא העברתי אותה בקריאה טרומית, על מצב שבו זה לא בני זוג אלא משפחה חד-הורית.

אהוד רצאבי: זה למעשה זהה לחלוטין למצב של שני בני זוג עם ילד, ואמרתי שנחיל גם עליהם את התקופה של השנה.

אהוד רצאבי: אפשר לעשות את זה כבר פה, במקום להתחיל לרוץ עם הצעת החוק בקריאה טרומית וכולי, שזה סיפור ארוך.

נדב הכהן: תקופת צינון אוטומטית יוצרת בעיות.

נדב הכהן: לפעמים יש מצב שזה שהעביר את הדירה יכול היה למכור אותה בפטור, אבל היות והעביר אותה בתום לב לבנו, הבן היה צריך כסף ומכר דירה, הוא נופל בזה.

נדב הכהן: אם כבר – וזה יכול לפתור את כל הבעיות – ראוי להוסיף סעיף בתקופת הצינון האוטומטית, לתת סמכות למנהל מס שבח, לכשהוכח להנחת דעתו שהעברה במתנה לא נועדה להפחתת מס, לתת את הפטור.

נדב הכהן: לא להפעיל את תקופת הצינון האוטומטית.

אוסקר אבו-ראזק: לא, לא, אף פעם לא תנוח דעתו.

אוסקר אבו-ראזק: אני אשקול גם את זה.

נסים דהן: עוד הערה, לגבי נושא שהגעתי אליו מתלונות של אנשים שפנו אליי.

נסים דהן: קורה שאדם קנה דירה ולקח משכנתא.

נסים דהן: אחר כך הבנק רואה שהוא לא עומד בתשלומים, הקבלן מבטל את הקניה.

נסים דהן: זה נחשב שהוא מכר דירה אחת.

נסים דהן: בספרים רשום שהאדם מכר דירה פעם בארבע שנים.

נסים דהן: זאת אומרת, למסכן אין דירה, וגם מחר מחרתיים אם יקבל בירושה דירה וירצה למכור אותה כי המשכנתא חונקת - - -

אהוד רצאבי: יכול להיות שהוא מכר בכזה מצב שאין לו רווח, ואם אין לו רווח ינצל את זה.

נסים דהן: אין לו דירה כי לקחו לו את הדירה - - -

אוסקר אבו-ראזק: ב-100% מהמקרים שיש לו הפסד, לא כדאי לו לבקש את הפטור.

אהוד רצאבי: חבל לו לנצל את הפטור.

אהוד רצאבי: פה בדיוק הבעיה של כמה עורכי דין, שלא יודעים לתת את הייעוץ הנכון, כי אומרים אוטומטית ללכת על הפטור ממס, במקום לנצל את המצב.

אהוד רצאבי: לכן, אמרתי שצריך לתת גם לרואי חשבון אפשרות לייצג במס שבח, כי הם מכירים את הבעיה הזאת.

שגית אפיק: אנחנו ממשיכים לסעיף 21.

שגית אפיק: "בסעיף 49ז לחוק העיקרי - (1) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) על אף הוראות סעיף קטן (א), במכירת חלק מדירת מגורים מזכה, יקראו כל אחד מהסכומים הנקובים בסעיף קטן (א)(2) ו-(3), באופן יחסי, בהתאם לחלקו של המוכר בדירת המגורים המזכה."; (2) בסעיף קטן (ב), במקום "סעיף קטן (א)" יבוא "סעיפים קטנים (א) ו-(א1)".

אוסקר אבו-ראזק: סעיף 49ז רבתי מדבר על אותו מקרה שבו מישהו מוכר דירת מגורים, ולדירת המגורים הזאת נלוות זכויות בנייה.

נסים דהן: שלא נוצלו, יותר מ-30%.

נסים דהן: עד 30% זה נקרא ניצול.

אוסקר אבו-ראזק: הפטור במס שבח הוא רק על דירת המגורים ולא על זכויות הבנייה.

אוסקר אבו-ראזק: אז עולות הרבה מאוד בעיות, כשמוכרים כזה נכס מעורב, התמורה היא בגין מה.

אוסקר אבו-ראזק: סעיף 49ז רבתי נותן פתרון טכני.

אוסקר אבו-ראזק: ההגדרה של דירות מגורים בחוק מס שבח מקרקעין אומרת שגם חלק מדירת מגורים זה דירת מגורים.

אוסקר אבו-ראזק: אז נניח ששני אנשים מוכרים דירת מגורים אחת, ויש לה זכויות בנייה, יתחילו לריב מי יקבל את הסכום הפטור.

אוסקר אבו-ראזק: במקום לריב, אומרים שכל אחד יקבל פטור יחסי.

אהוד רצאבי: בסדר גמור.

נסים דהן: ואם הוא מוכיח באותות ומופתים שזאת הייתה השותפות ביניהם, לאחד יש זכויות בנייה בלבד, ולשני הדירה?

נסים דהן: שניים קנו מגרש שיש עליו בניין קטן, ובהסכם אמרו שאחד קונה את הזכויות.

אוסקר אבו-ראזק: אם מראש אדם אחד קונה את דירת המגורים והשני את זכויות הבנייה, לדעתי אחד מוכר זכויות בנייה והשני דירת מגורים וזה לא קשור לסעיף 49ז.

נסים דהן: למרות שברישום לא כתובה החלוקה הזאת, שני האנשים רשומים.

ורד אולפינר: אפשר לרשום הסכם שיתוף.

2543: אני רוצה להסב את תשומת הלב לנושא של חלוקת הניכויים בין חלק הדירה הפטורה לבין חלק הדירה שחייב.

2543: הייתה הסכמה בין לשכת עורכי הדין וביניכם, שתודיעו לפרוטוקול בוועדת הכספים שתפעלו לפי החוזר שמאפשר סטייה מהכלל.

אוסקר אבו-ראזק: אנחנו נפעל לפי החוזר.

2543: נניח שמכרתי בית עם זכויות בנייה נוספות, ושילמתי היטל השבחה בגין האפשרות להכשיר את זכויות הבנייה הנוספות.

2543: ברור שלא שילמתי את זה בהקשר של הבית, אבל לפי הנוסח הקיים אני צריך למנן את זה בין שני החלקים, למרות שבוודאי לא שילמתי היטל השבחה על הבית הקיים.

2543: הנציבות בהגינותה הוציאה חוזר, שאומר שזה לא מחייב בכל מקרה להפעיל את כלל הברזל הזה.

אוסקר אבו-ראזק: יש חוזר, אני לא רואה בעיה.

אוסקר אבו-ראזק: מתקנים חוק כשיש בעיה.

שגית אפיק: אני ממשיכה לסעיף 22.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 49י 22.

שגית אפיק: בסעיף 49י לחוק העיקרי - (1) בסעיף קטן (א) - (א) בהגדרה "אופציה", בפסקה (2), במקום "או ניתנת למימוש" יבוא "ולמימוש"; (ב) אחרי ההגדרה "אופציה" יבוא: "התקופה הקובעת" - התקופה שמיום כ"א בחשון התשס"ב (7 בנובמבר 2001) עד יום ל' בכסלו התשס"ו (31 בדצמבר 2005);"; (2) בסעיף קטן (ג) - (א) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) לצורך חישוב מס המכירה, תיווסף לשווי המכירה התמורה שקיבל בעל הזכות במקרקעין בעבור האופציה;"; (ב) בפסקה (2), במקום "מס המכירה ומס הרכישה" יבוא "מס הרכישה".

שגית אפיק: "

אוסקר אבו-ראזק: כידוע יש הוראת שעה שמאפשרת מסחר באופציות, ואנחנו רוצים להאריך את ההוראה הזאת.

אוסקר אבו-ראזק: לא כל כך ברור בסעיף 49י רבתי שהכוונה היא לאופציית סחירות.

אוסקר אבו-ראזק: ברור שהכוונה היא אך ורק לאופציות סחירות, לכן השינוי "ניתנת למימוש או למימוש" בא להבהיר שמדובר באופציה שניתנת למכירה.

אוסקר אבו-ראזק: זה רק עניין טכני.

אוסקר אבו-ראזק: לתקופה הקובעת ברור שאין התנגדות.

אהוד רצאבי: יש הסתייגות, אנחנו מחכים לתשובה.

אוסקר אבו-ראזק: הפסקה האחרונה אומרת שלצורך חישוב מס המכירה תיווסף התמורה שקיבל, ביטלתם "בעבור האופציה".

אוסקר אבו-ראזק: האופציה הזאת קשורה לזכות במקרקעין, שחייבת במס מכירה, ולכן אנחנו מבהירים שלצורך חישוב מס המכירה, יוסיף לשווי התמורה של מכירת הזכות את השווי של האופציה.

נדב הכהן: אנחנו מבקשים שההבהרה הזאת שמס המכירה ישולם רק על הקרקע פלוס האופציה, ולא על כל התמורה, תוחל גם אחורה.

ורד אולפינר: זה מופעל, וכך נכתב.

נדב הכהן: תודה רבה.

נדב הכהן: ההערה השנייה, באופציות הסחירות יש מבחן שאסור לשלם יותר מ-5% בהתחלה.

נדב הכהן: מלכתחילה סברנו שזה מעט מידיי.

נדב הכהן: אדם שיש לו קרקע, בשביל לקבל 5% במזומן, לא כל כך הגיוני שהוא ייתן את האופציה.

נדב הכהן: אין פה הרי שום התחמקות, היינו ממליצים להעלות את הרף לפחות ל-10%, אולי אפילו יותר, מכיוון שאז יש יותר פיתוי לבעל הקרקע לדעת שיש לו משהו ביד אם האופציה לא תופעל.

נדב הכהן: אין פה שום התחמקות ממס, זה טוב לרשות, זה טוב לכולם.

אוסקר אבו-ראזק: יתחמק או לא יתחמק – זה הקשר החוזי ביניהם.

אוסקר אבו-ראזק: זה שקבעו 5% או 10% או 20%, זה לא מונע את ההתחמקות.

נדב הכהן: זה מונע את ההתקשרות.

ורד אולפינר: לא נתקלנו בסיטואציה שזה מונע התקשרות.

אוסקר אבו-ראזק: הסכמנו, ואמרנו שיכול להיות שהאופציה הזאת תבוטל.

אוסקר אבו-ראזק: אם היא תבוטל, למה לעשות את החיוב במס שבח?

אוסקר אבו-ראזק: אם הוא שילם 30%, בוודאי שהיא לא תבוטל, 10% לדעתי זה אומר שכמעט בוודאות האופציה הזאת לא תבוטל, לכן לא צריך להחיל עליה את הדין של ניתוק.

אוסקר אבו-ראזק: 5% - זה יכול לקרות, ולכן נחיל על זה את העיקרון של הניתוק.

נדב הכהן: אני מסכים עם מה שאתה אומר, אבל אתה רק מחזק את ההערה ש-5% זה לא משמעותי.

אוסקר אבו-ראזק: דווקא בגלל שזה לא משמעותי, זה ההיגיון של הוראת השעה.

נדב הכהן: אבל אנחנו רוצים לעודד את היזם לתת סכום לא גדול יחסית – גם 10% זה לא סכום גדול – ולרוץ לעשות מאמצים אדירים לגלגל את העסקה.

נדב הכהן: למה להקשות עליו לקשור את בעל הקרקע?

אוסקר אבו-ראזק: 5% במקרקעין זה סכום מאוד גדול.

נדב הכהן: לא אם השווי נמוך.

2543: זה בעיקרון שווה לריבית שהוא דוחה על התשלום.

אהוד רצאבי: אם רוצים לקדם את האפשרות, שבמידה ויש אופציה, בכפוף למה שכתוב פה נשחרר אותו.

אוסקר אבו-ראזק: נתתי פתרון לאותן אופציות שיש סיכוי גבוה שיבוטלו.

אוסקר אבו-ראזק: לא נתתי פתרון לאופציות שיש סיכוי גבוה שימומשו.

2543: השאלה היא אם אתה רוצה לקדם את המכשיר הזה או לא.

אוסקר אבו-ראזק: בהוראת השעה אני מוכן רק לדבר אחד – להאריך את המועד, אני לא מוכן לגעת בתנאים.

אוסקר אבו-ראזק: אם רוצים לגעת בתנאים, בואו נפתח את הכל.

אוסקר אבו-ראזק: מהניסיון שלנו, יש דברים אחרים שצריך לגעת.

אוסקר אבו-ראזק: לא רצינו לגעת בתנאים האחרים כי ידענו שזה יכול לייצר בעיות.

יעל ייטב: הייתה ועדה ציבורית, ישבו בה מירב המומחים והמייצגים בתחומים האלה, שמכירים את השוק, ואלה המלצות הוועדה.

אהוד רצאבי: אני מכיר הרבה ועדות שישבו ואחר כך שינו את מה שקבעו בוועדה.

יעל ייטב: זה סוכם מתוך הכרות עם השוק.

אוסקר אבו-ראזק: באותם סעיפים של הוראת השעה, יש תנאים שאנחנו רוצים לשנות, אבל בחרנו לא לשנות, רק להאריך את התקופה.

אהוד רצאבי: מותר לנו בוועדה לדון בנושא הזה, ולהביע את דעתנו.

אהוד רצאבי: כשאנחנו מאריכים את תוקף האופציה, אנחנו רוצים לעודד את הנושא הזה, אנחנו רוצים שאנשים ייקחו אופציות, ובמידה וחלים תנאים כאלה ואחרים, הסעיף יפעל בהתאם.

אהוד רצאבי: מר הכהן אומר שב-5% אין שום אינסנטיב ללכת לקראת אופציה.

אוסקר אבו-ראזק: אם הוא נותן לי יותר, זה אומר שמדובר במכירה ודאית.

אוסקר אבו-ראזק: למכירה ודאית אני לא רוצה לתת פתרון.

אוסקר אבו-ראזק: מכירה ודאית היא מכירה של זכות במקרקעין.

נדב הכהן: זה אמור לעודד את אותם המקרים שיש בעל קרקע שנמאס לו, הוא לא רוצה לחכות או שהוא לא כל כך יודע את האופציה, והוא אומר שבשביל סכום לא גדול יחסית, אבל שייצא לו מזה משהו, הוא מוכן לתת את האופציה לשנה ושנתיים.

נדב הכהן: ברור שאם לא תיתן לו שום דבר, הוא לא ייתן את האופציה.

נדב הכהן: אדם שלא מקבל שום דבר בשביל האופציה לעולם לא ייתן אותה.

נדב הכהן: הרי זה לא מחייב את הצד השני, זה רק מאפשר לצד השני.

אוסקר אבו-ראזק: מר פלומין אמר שהמחיר של האופציה זו הריבית.

אוסקר אבו-ראזק: אנחנו היום באינפלציה אפס, ריבית של 4%, 5%, ולכן דווקא עכשיו זה מתאים יותר.

אוסקר אבו-ראזק: כשוועדת רבינוביץ' עשתה, יכול להיות שאז היה צריך להגדיל יותר מ-5%.

אוסקר אבו-ראזק: כשבדקו ולקחו את תנאי השוק ראו שהמקובל הוא 5%.

אוסקר אבו-ראזק: היום כשהריבית ירדה, את רוצה שאני אעלה את זה?

נדב הכהן: אני חושב שזה לטובת המשק שיהיה אינסנטיב לבעל הקרקע להתקשר בעסקה כזאת, בשביל זה אנחנו עושים את זה.

אהוד רצאבי: הנקודה היא אחת, האם אנחנו רוצים לעודד את המצב של אופציה.

אוסקר אבו-ראזק: כמה אתה חושב עולה מגרש סביר, שרוצים לבנות עליו, ונותנים עליו אופציה?

נדב הכהן: אם זה חקלאי, היום זה מעט?

אוסקר אבו-ראזק: אתה חושב שהאופציות הן לחקלאים?

2543: אנחנו משתמשים באופציה כשאנחנו לא רוצים לעשות הסכם עם תנאי מתלה, זה הכלי האלטרנטיבי.

2543: בשביל מה נותנים את האופציה?

2543: בא הקונה הפוטנציאלי ואומר שהוא רוצה לבדוק מה תגיד ועדת התכנון המקומית, מה יגידו גופים אחרים.

2543: האופציה היא חד-צדדית, הקונה יכול להפעיל אותה אבל הקונה לא יכול לבטל אותה.

2543: בעד זה צריך לשלם דמי ריתוק, השאלה היא דמי הריתוק של 5% בלבד הם מספיק פיתוי כדי להתקשר, כבעל קרקע, בעסקת אופציה ולא בעסקת מכר.

2543: אם העיקרון הוא שאנחנו מדברים על כל סעיפי המעבר כעסקת חבילה, בלי תיקון, רק מאריכים את התוקף – למרות שאני חושב שזה שגוי – אז בסדר.

נדב הכהן: את זה גם אני אומר.

נדב הכהן: עדיף להאריך מאשר שלא יהיה כלום.

ורד אולפינר: צריך לזכור שיש לנו גם את האופציה המסורתית שתמיד הייתה, והסיטואציה שאתם מדברים עליה היא אותה אופציה, אין עם זה שום בעיה.

אוסקר אבו-ראזק: אתה רוצה להגדיל ל-10%?

אוסקר אבו-ראזק: אבל הוא ישלם מס מלא, לא 25% אלא 50%.

אוסקר אבו-ראזק: אתה רוצה?

אוסקר אבו-ראזק: אתן לך.

אהוד רצאבי: מה הקשר?

אהוד רצאבי: איך זה מתחבר?

אהוד רצאבי: בואו נעשה בדיקה קלה, זה לא מס הכנסה נגד כל העולם.

נדב הכהן: למכור אופציה רגילה עם תנאי מתלה זה הסכם מאוד קשה.

נדב הכהן: מאוד קשה להפגיש את הצדדים, כי כל אחד מפחד, מה זה עמד בתנאים או לא עמד בתנאים.

נדב הכהן: זה הסכם מאוד כבד.

נדב הכהן: לעומת זאת, אופציה ידידותית הוא הסכם של מה בכך.

אהוד רצאבי: אם אני רוצה כלכלית לקדם את הנושא שנקרא אופציה, וזה נתון לבדיקה ש-5% לא נותנים לנו שום פתרון כלכלי, אז בואו נחשוב על אפשרות להעלות את זה, כי אנחנו רוצים לעודד את האופציות.

אהוד רצאבי: אם הטענה היא שזה לא יעודד – אז חבל על הזמן, ונתקדם הלאה.

אוסקר אבו-ראזק: אתם תיקחו 10%, ואני רוצה להקטין את התקופה לשישה חודשים, אפשר?

2543: ממילא לא עומדים אצלך בתור לעסקאות.

נדב הכהן: השאלה היא מה אתה רוצה.

נדב הכהן: אם אתה רוצה לעודד, תן 10% ואפילו להאריך את התקופה.

אוסקר אבו-ראזק: כשהיא לא מתממשת אמרתי שיש מס של 25%.

2543: אבל תקבל עוד פעם מס במכירה השניה.

אוסקר אבו-ראזק: גם לנו, כתוצאה מניסיון, יש דברים בתנאים שאנחנו רוצים לשנות.

אוסקר אבו-ראזק: בחרנו בדרך האחרת, אמרנו שלא נפתח את התנאים, כי לנו דברים שאנחנו רוצים לתקן.

אהוד רצאבי: טוב, אבל יש לי בקשה.

אהוד רצאבי: לא כל דבר נעשה ב: אם אתם ככה, אז אני ככה.

אהוד רצאבי: אם יש דבר שטעון תיקון כלכלי הגיוני, בואו נתקן אותו.

אוסקר אבו-ראזק: אז אני אומר שיש לי דברים כלכליים אחרים בתנאים, טעונים תיקון, ואני עוזב אותם.

אהוד רצאבי: תנו לזה מחשבה.

אהוד רצאבי: במידה ונמצא שזה יכול לעזור למשק בלי שזה עולה לאוצר המדינה יותר מידיי, בואו נעשה את זה.

אהוד רצאבי: אם זה לא עוזר למשק לא נעשה את זה.

אהוד רצאבי: יש לנו זמן, נחשוב על זה ונתקדם בינתיים.

שגית אפיק: תיקון סעיף 49יא 23.

שגית אפיק: בסעיף 49יא לחוק העיקרי - (1) בסעיף קטן (א) - (א) בהגדרה "מבנה עסקי", בפסקה (1), בסופה יבוא "או שהוא מושכר למדינה או לגוף שחלות עליו הוראות סעיף 9(2) לפקודה, ומשמש אותם במישרין"; (ב) אחרי ההגדרה "מלאי עסקי" יבוא: "התקופה הקובעת" - התקופה שמיום כ"א בחשוון התשס"ב (7 בנובמבר 2001) עד יום ל' בכסלו התשס"ו (31 בדצמבר 2005);"; (2) בסעיף קטן (ב) - (א) בפסקת משנה (2)(ב), אחרי "והוצאות הבניה לא פחתו" יבוא "מ-70%"; (ב) בפסקת משנה (4), במקום "המכירה אינה לקרוב ואינה שינוי ייעוד" יבוא "מכירת הזכות הנמכרת אינה לקרוב ורכישת הזכות החלופית אינה מקרוב, והן אינן שינוי ייעוד.

שגית אפיק: (3) בסעיף קטן (ד), בפסקה (2), במקום "הזכות המתואמת" יבוא "הזכות הנמכרת".

אוסקר אבו-ראזק: סעיף 49יא מדבר על חילופי נכסים.

אוסקר אבו-ראזק: ראינו שהתנאים שהשוכר חייב להשתמש בזה שימוש עסקי, יוצרים בעיה עם השכרה למוסדות ציבוריים או למדינה, שבהגדרה אין להם עסק.

אוסקר אבו-ראזק: לכן אנחנו אומרים שגם אם השכירו למדינה או לגוף שחל עליו סעיף 9(2), גם אז נראה בזה חילוף.

אוסקר אבו-ראזק: התקופה הקובעת – זה ברור.

אוסקר אבו-ראזק: בעבר היה תנאי שהוצאות הבניה לא פחתו מ-100%, אנחנו חושבים שזה גבוה מידיי, ולכן אנחנו מפחיתים את זה ל-70%.

אוסקר אבו-ראזק: בפסקה (3) זה רק תיקון טעות.

נדב הכהן: אנחנו לא מתנגדים לשום דבר, גם לסגירת הפרצה שמר אבו-ראזק הזכיר.

נדב הכהן: אנחנו מבקשים שייכתב שהדבר הראשון – המדינה – זה מבהיר, ולא חדש.

ורד אולפינר: זה ברור.

אוסקר אבו-ראזק: למדינה יש את העסק הכי גדול.

שגית אפיק: אני ממשיכה לסעיף 24.

שגית אפיק: " 24.

שגית אפיק: בסעיף 49יא1 לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ב) -(1) בפסקה (1), במקום "סעיפים 40(ב) ו-49יא(ג)" יבוא "סעיף 49יא(ג)"; (2) בפסקה (2), במקום "סעיפים 40(ג) ו-49יא(ד)" יבוא "סעיף 49יא(ד)".

שגית אפיק: "

אוסקר אבו-ראזק: זה גם תיקון טכני.

אוסקר אבו-ראזק: עשינו תיקון בסעיף 40, וכל ההוראה כאן היא כדי להפנות לאותו סעיף מתוקן.

אהוד רצאבי: בסדר.

אהוד רצאבי: סעיף 25.

שגית אפיק: "25.

שגית אפיק: בסעיף 49יב לחוק העיקרי, בסעיף קטן (ב) – (1) בפסקה (1), במקום "סעיפים 40(ב) ו-49יא(ג)" יבוא "סעיף 49יא(ג)"; (2) בפסקה (2), במקום, "סעיפים 40(ג) ו-49יא(ד)" יבוא "סעיף 49יא(ד)".

אוסקר אבו-ראזק: זה אותו דבר.

יעל ייטב: אני רוצה להוסיף תיקון.

יעל ייטב: זה תיקון לסעיף 49יג, שעוסק בחילוף של דירת מגורים לזכות בבית אבות.

יעל ייטב: בית אבות מוגדר: "מקום מגורים קבוע ל-30 אנשים או יותר, שהם או בני זוגם בני 60 שנים לפחות או שהם נזקקים לשירותי סיעוד, שניתן ברשיון על פי חוק הפיקוח על המעונות".

יעל ייטב: מהמקרים שהגיעו בפנינו, מצאנו שדיור מוגן לא עונה על התנאי הזה, והרבה מאוד אנשים עוברים לדיון מוגן.

יעל ייטב: מוסד סיעודי זה רק אנשים סיעודיים שזקוקים לטיפול, זה דבר מאוד מצומצם.

יעל ייטב: לכן, רצינו להרחיב ולהגיד בסעיף 49יג(ד) לחוק העיקרי, בהגדרה "בית אבות", במקום הסיפא המתחילה במילים: "או שהם" יבוא: "שהוא אחד מאלה: (1) דיור מוגן (2) מעון המעניק שירותי סיעוד לנזקקים, שניתן לו רשיון על פי חוק הפיקוח על המעונות".

אהוד רצאבי: יש הגדרה מה זה דיור מוגן?

יעל ייטב: לא, ואנחנו יכולים לחיות עם זה.

יעל ייטב: אנחנו רוצים לתת פה דבר מרחיב, כי ראינו שזו קבוצה קטנה, זה לא נותן פתרון.

אהוד רצאבי: יופי, בסדר.

שגית אפיק: "26.

שגית אפיק: סעיף 49טו לחוק העיקרי - בטל.

שגית אפיק: " אקריא אותו: "התרת הוצאות מימון 49טו, ניטלה הלוואה לצורך רכישת זכות - - - נותרו תשלומי ריבית ריאלית כאמור בסעיף 39א רק בשל הלוואה שסכומה אינו עולה על ההפרש שבין שווי המכירה של הזכות הנמכרת לבין שווי הזכות החלופית המתואמת, ובלבד ששווי הזכות החלופית המתואמת עלה על שווי המכירה של הזכות הנמכרת".

שגית אפיק: סעיף 27.

שגית אפיק: " 27.

שגית אפיק: תיקון סעיף 49טז.

שגית אפיק: בסעיף 49טז לחוק העיקרי - (1) בסעיף קטן (א) - (א) בפסקה (1), במקום "(בפרק זה - הזכות החלופית)" יבוא "(בסעיף זה - הזכות החלופית במקרקעין)"; ב) אחרי פסקה (1) יבוא: "(1א) הוראות פסקה (1) לא יחולו במכירת זכות חלופית במקרקעין שחלות עליה הוראות סעיפים 60, 61(א), 64, 65, 67 ו-69, וכן לא יחולו לעניין הוראות סעיפים 51 ו-91א"; (ג) בפסקה (2), אחרי "הזכות החלופית" יבוא "במקרקעין"; (2) בסעיף קטן (ג), בכל מקום, אחרי "הזכות החלופית" יבוא "במקרקעין".

שגית אפיק: "

אוסקר אבו-ראזק: המטרה של סעיף 49טז רבתי בחילופי מקרקעין הייתה שלא להפוך את דחיית המס לפטור מוחלט באיזשהו שלב.

אוסקר אבו-ראזק: הסעיף אומר שברגע שסעיף החלפת הנכס נוצל, בעתיד לא יהיה פטור.

אוסקר אבו-ראזק: אבל יש פטורים שהם רק דחיית מס, כמו סעיף 64, 65 ו-67.

אוסקר אבו-ראזק: אנחנו אומרים שהפטורים האלה לא ייחשבו לפטור.

אוסקר אבו-ראזק: הלשכה ביקשה להוסיף גם את סעיף 51 ו-91א רבתי, ואנחנו מסכימים.

2543: איפה שאין מפגש עם כסף.

שלמה בניזרי: אנחנו הרי רוצים לעודד שחלוף, ויש לנו מקומות שיש שם שיעורי מס היסטוריים.

שלמה בניזרי: אנחנו רוצים להוציא משם את הבן אדם כדי להתחיל להזיז את התהליך, למה אנחנו לא מאפשרים לו לזוז עם שיעורי המס המופחתים שלו לנכס החדש?

אוסקר אבו-ראזק: אל"ף, הנכס החדש יכול להגדיל שווי של הנכס הישן, ואני לא מוצא שום סיבה לתת את שיעורי המס המופחתים על המכירה של הנכס החדש.

שלמה בניזרי: אז תשאיר את זה באותו סכום של הנכס הישן, אבל אנחנו רוצים לקדם את התהליך הזה.

שלמה בניזרי: בוא נוציא אותו משם, הנכס שלו שווה מיליון או שני מיליון, אז הפטור של שיעור המס יהיה על מיליון, אבל בוא נוציא אותו.

אוסקר אבו-ראזק: קיבלת כבר הטבה, תסתפק בהטבה הזאת.

ורד אולפינר: צריך לזכור ששיעורי מס היסטוריים זה לא חסם.

ורד אולפינר: ניסינו לתת פתרון של חילוף לסיטואציות שיש מס מלא.

ורד אולפינר: אפשר למכור, לא צריך להמשיך לשרשר את זה לנכס חדש.

ורד אולפינר: ועדת רבינוביץ' אמרה במפורש שאנחנו לא רוצים את שיעורי המס ההיסטוריים, אנחנו לא רואים איך אנחנו יכולים להמשיך לשמר את זה במסגרת החילוף.

שלמה בניזרי: גם אנחנו, הקבלנים, לא רוצים את שיעורי המס ההיסטוריים.

שלמה בניזרי: אנחנו רוצים שכל אלה שמחזיקים את הקרקע, שיש להם שיעורי מס היסטוריים, שיוציאו אותה החוצה לבנייה.

שלמה בניזרי: אנחנו לא רוצים שייתקעו שנים עם הקרקע הזאת.

שלמה בניזרי: אבל יש אחד, שנתנו לו כלי לשחלף את הנכס שלו, הוא לא זז כרגע, הוא לא רוצה למכור כרגע, כי יש לו עדיין את שיעורי המס.

שלמה בניזרי: אנחנו נותנים לו כלי, ואנחנו יכולים לשכלל את הכלי הזה.

שלמה בניזרי: אומרים לו שהוא יכול לעבור עם הכלי הזה, הזכאות שיש לו תישאר גם שם.

אוסקר אבו-ראזק: לסעיף הזה אין מטרה לעודד ולהוות טריגר לניצול מס מופחת.

אוסקר אבו-ראזק: המטרה של הסעיף הזה היא שאם יש אילוצים כלכליים אמיתיים, ורוצים לשחלף – לעשות את זה.

אוסקר אבו-ראזק: אני לא רוצה שהסעיף הזה יהיה הסיבה היחידה למי שיש שיעור מס מופחת, לעשות שיחלוף .

אוסקר אבו-ראזק: להגיד עכשיו שנחסום את שיעורי המס המופחתים רק על השווי שהיה בעבר, ונעשה הפרדות – ואם יהיה הפסד מה נעשה?

אוסקר אבו-ראזק: זה סיבוך גדול.

אוסקר אבו-ראזק: אין צורך בזה, שימכור.

ורד אולפינר: זה גם לא חסם, זה בא לתת מענה על סיטואציה של בעיה תזרימית.

2543: הבעיה היחידה שאפשר ללכת לקראת וגם להתגבר, זה שחוב המס באותו תאריך ייקבע, יירשם כהערת אזהרה, וימומש במפגש כסף.

אוסקר אבו-ראזק: ואם ימומש בעוד 20 שנה?

2543: אז יש לך ריבית והצמדה 20 שנה.

אוסקר אבו-ראזק: זה רק מסבך את החיים.

ורד אולפינר: יש מסלולים חלופיים, אי אפשר עוד ועוד לבנות הכל על אותה סיטואציה.

אוסקר אבו-ראזק: תן לכלכלה לעשות את שלה, זה הכי טוב.

אהוד רצאבי: בואו נעבור לסעיף הבא.

שגית אפיק: הוספת סעיף 49טז1 28.

שגית אפיק: אחרי סעיף49טז לחוק העיקרי יבוא: "אי-שלילת פטור לדירת מגורים מזכה.

שגית אפיק: מכירת דירת המגורים הנמכרת בפטור ממס לפי סעיף 49יב או 49יג, לא תיחשב, לעניין סעיף 49ב(1), כמכירה פטורה ממס.

שגית אפיק: "

אוסקר אבו-ראזק: זו גם הוראה מקלה שאומרת שמכירה בפטור לפי 49יב רבתי או 49יג, לא תיחשב כניצול פטור לפי 49ב רבתי (1).

שגית אפיק: "29.

שגית אפיק: בסעיף 49יז לחוק העיקרי, האמור בו יסומן "(א)" ואחריו יבוא: "(ב) הוראות סעיף קטן (א) יחולו, בשינויים המחויבים, גם לעניין קרקע חקלאית חלופית, דירת מגורים חלופית וזכות למגורים בבית אבות.

שגית אפיק: "

אוסקר אבו-ראזק: בגלל ששמנו את ההגדרה בסעיף אחד, היה צריך הוראה משלימה.

אהוד רצאבי: יש הערות?

אהוד רצאבי: אז לסעיף 30.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 49יח 30.

שגית אפיק: בסעיף 49יח לחוק העיקרי, במקום "הזכות החלופית, נרכשה" יבוא "הזכות הנמכרת, הקרקע החקלאית הנמכרת, דירת המגורים הנמכרת או הזכות במקרקעין שנמכרה כאמור בסעיף 49יג, נמכרו".

אהוד רצאבי: זה שוב דברים טכניים.

ורד אולפינר: זה משהו שלשכת עורכי הדין ביקשה וקיבלנו.

משה גפני: עברנו כבר על סעיף 6?

משה גפני: אני מבקש להכניס הסתייגות לסעיף 6, שהוא סעיף 9 לחוק העיקרי.

משה גפני: אני מבקש להוסיף שם שאם למישהו יש דירה נוספת, אבל הדירה שהוא רכש עדיין לא הסתיימה בנייתה - - -

אהוד רצאבי: אתה מדבר על מס רכישה?

אהוד רצאבי: דיברנו על זה, אנחנו צריכים לקבל מהם פתרון.

משה גפני: אם יש פתרון זה בסדר, אם לא - אני מבקש להכניס את זה כהסתייגות.

אהוד רצאבי: זה רשום לפנינו, אני דואג לזה.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 49יט 31.

שגית אפיק: בסעיף 49יט לחוק העיקרי - (1) בכותרת השולים, בסופה יבוא "וחזקות"; (2) האמור בו יסומן "(א)" ובו - (א) לפני ההגדרה "יחידה" יבוא: "התקופה הקובעת" - התקופה שמיום כ"א בחשוון התשס"ב (7 בנובמבר 2001) עד יום ל' בכסלו התשס"ו (31 בדצמבר 2005);" (ב) בהגדרה "יחידת מגורים", בסופה יבוא "ואשר שימשה למגורים כאמור במשך תקופה של שנתיים רצופות לפחות, בסמוך לפני מתן צו ההכרזה על המתחם לפי סעיף 33א לחוק התכנון והבניה או לפי סעיף 49כח, לפי העניין"; (ג) בהגדרה "יחידה אחרת", אחרי "יחידת מגורים" יבוא "המשמש את בעל הזכויות בו" ובסופו יבוא "ואשר שימש כאמור במשך תקופה של שנתיים רצופות לפחות, בסמוך לפני מתן צו ההכרזה על המתחם לפי סעיף 33א לחוק התכנון והבניה או לפי סעיף 49כח, לפי העניין"; (ד) בהגדרה "מתחם", במקום "ומתחם" יבוא "או מתחם"; (3) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) לעניין פרק זה - (1) יראו מוכר ובן זוגו, למעט בן זוג הגר דרך קבע בנפרד, וילדיהם שטרם מלאו להם 18 שנים - כמוכר אחד; (2) יראו מכירה ליזם של זכות ביחידת מגורים המוגנת לפי חוק הגנת הדייר כמכירת זכות במקרקעין, ויחולו עליה לעניין זה הוראות חוק זה החלות על מכירת זכות במקרקעין.

שגית אפיק: "

אוסקר אבו-ראזק: פה זה הנושא של פינוי בינוי.

אוסקר אבו-ראזק: מרבית הדברים כאן זה לתקן הגדרות.

אוסקר אבו-ראזק: הייתה מחלוקת עם הקבלנים לגבי הנושא של התקופה שבה המחזיק שמקבל פיצוי.

אוסקר אבו-ראזק: לפי מיטב זכרוני, זאת הפשרה שהשגנו.

אוסקר אבו-ראזק: רצינו ארבע שנים, הורדנו את זה לשנתיים.

שלמה בניזרי: אנחנו מציעים להוריד משם את ההגדרה של יחידה אחרת להוריד משם.

שלמה בניזרי: יחידה אחרת זה יחידה שאינה מגורים.

שלמה בניזרי: כאשר יש פרוייקט, בניין שיש בו גם איזושהי חנות או בית מלאכה, יזם רוצה לעשות שם עסקת פינוי בינוי, זה טוב לכולם.

שלמה בניזרי: היחידה הזאת יכולה לעכב את כל התהליך, כי היא מוגדרת בדרך אחרת.

שלמה בניזרי: אני מציע לבטל את ההגדרות המוצעות ליחידת מגורים ויחידת מגורים אחרת.

אהוד רצאבי: לא הבנו.

שלמה בניזרי: הוספו בהצעות החוק הגדרות ליחידת מגורים אחרת וליחידת מגורים.

יעל ייטב: ההגדרות האלה קיימות בחוק, הוספנו רק את השנתיים.

אוסקר אבו-ראזק: הוספנו רק את השנתיים, אחרי משא ומתן אתכם.

אוסקר אבו-ראזק: ההגדרה של יחידה אחרת מאז ומתמיד הייתה אותה הגדרה.

שלמה בניזרי: יכול להיות שאני טועה.

אהוד רצאבי: יחידה אחרת מוגדרת: "מבנה או חלק ממבנה שאינו יחידת מגורים לרבות כשהוא משמש - - - "

אוסקר אבו-ראזק: נכון, אנחנו לא משנים את ההגדרה, רק את נושא השנתיים.

שלמה בניזרי: מה לגבי פולשים?

אוסקר אבו-ראזק: זה השנתיים.

נדב הכהן: אנחנו מבינים את כל הצעדים האנטי-תכנוניים, לא רק פה גם קודם.

נדב הכהן: ברור שהמחוקק רוצה למנוע הוראות שנועדו לשחרר עסקאות שיאפשרו תכנוני מס.

נדב הכהן: הבעיה היא שכל ההוראות האלה הן אוטומטיות.

נדב הכהן: לדוגמה, אם זה שנתיים רצופות של מגורים, מחר תהיה פרשנות שאם מישהו היה שנה בבית חולים, הדירה לא שימשה למגורים.

נדב הכהן: החוק מאפשר את זה.

אוסקר אבו-ראזק: אבל יש פסיקה.

נדב הכהן: בלאו הכי בתי המשפט מתחילים ליישם את זה, בואו פעם אחת נכתוב את זה.

ורד אולפינר: זה שבן אדם מאושפז, זה לא אומר - - -

אהוד רצאבי: הוא רוצה שתהיה סמכות למנהל.

נדב הכהן: נכון, סמכות למנהל למנוע גישה שרירותית, שלא זאת הייתה הכוונה.

נדב הכהן: הערה שנייה, האם השינוי למטה, של מכירה ליזם של זכות ביחידת מגורים מוגנת, לפי חוק הגנת הדייר, האם היא שוללת את הפטור מאדם שהיה דייר בדירה מוגנת והוא מתפנה, והוא פטור בלאו הכי ברווח הון.

נדב הכהן: האם זה מתנגש?

ורד אולפינר: יש לו תקרה כמו כולם.

אוסקר אבו-ראזק: זה לא מתנגש, הוא ממשיך לא להתחייב.

נדב הכהן: זאת אומרת, זה יחול רק על מי שהוא הבעלים של הדירה התפוסה?

אוסקר אבו-ראזק: כן, רק הבעלים.

נדב הכהן: למה צריך לכתוב את זה, אם זה לקולא?

ורד אולפינר: כל מי שנהנה מההקלות של פינוי בינוי יש לו תקרה.

ורד אולפינר: אתה לא יכול לקבל עכשיו דופלקס של 200 מטרים, אתה יכול לקבל דירת 120 מטר, וזה לא משנה אם אתה פולש, דייר מוגן, בעלים או חוכר.

ורד אולפינר: עד היום הייתה לנו בעיה עם דייר מוגן, בטעות במסגרת תיקון 50 לא הוסף, ואנחנו פשוט תיקנו את העיוות הזה.

אוסקר אבו-ראזק: מה שהיה הוא שיהיה.

אוסקר אבו-ראזק: גם קודם, אם דייר מוגן היה בדירה והיו לו עשרה דונם מסביב, גם קודם לא קיבל את הפטור על עשרת הדונם.

ורד אולפינר: אבל פה מדובר על דייר מוגן, שכל מה שיש לו זו דירה.

2543: גם קודם זה היה פטור, כיוון שזכות דיירות היא לפי הפקודה ולא חוק מס שבח.

אוסקר אבו-ראזק: אני יודע.

אוסקר אבו-ראזק: אמרתי שגם קודם, לפי פקודת מס הכנסה, אם דייר מוגן היה מוכר דירת מגורים ולידה עשרה דונם, הוא לא היה מקבל פטור ממס רווח הון על התשעה דונם.

אוסקר אבו-ראזק: ההגדרה של נכס אומרת למעט זכות ששימשה למגורים.

אוסקר אבו-ראזק: מה, הוא גר בעשרה דונם?

2543: מעט נחלות יש לך עם עשרה דונם למגורים בלבד?

אוסקר אבו-ראזק: אני לא מסכים.

אהוד רצאבי: זה לא שייך לתיקון הזה.

ורד אולפינר: יש תקרה לכל אחד, וגם לו.

ורד אולפינר: זה מאוד פשוט.

אהוד רצאבי: האם על ידי זה יש ניסוח שפותר להם בעיה אחרת?

אהוד רצאבי: אני מדבר על פינוי בינוי.

אוסקר אבו-ראזק: זה תמיד היה הפתרון.

אהוד רצאבי: בפינוי בינוי יש כרגע מגבלה עד 120?

ורד אולפינר: זה תמיד היה, זה לא השתנה.

נדב הכהן: הדייר המוגן בכלל לא היה בחוק מס שבח.

יעל ייטב: לא בחוק מס שבח, בפקודה.

יעל ייטב: אז לכאורה עלו הטענות האם המגבלות האלה כן חלות עליו או לא.

יעל ייטב: אנחנו עושים פה השוואה, אנחנו רוצים להשוות את מצבו לכל דבר אחר.

יעל ייטב: כמו שאומר מר אבו ראזק, היו גם דעות אחרות, שאפשר היה דרך הפקודה להתווכח על זה.

יעל ייטב: יש על זה ויכוחים, ואנחנו רוצים שיהיה ברור שעל כל אדם שמוכר את הזכויות שלו ליזם, יחול בדיוק אותו דין, עם אותן מגבלות.

נדב הכהן: אני לא יודע אם יש בעיה אמיתית, כי סביר להניח שהפרשנות של מר אבו ראזק תתקבל - - -

אוסקר אבו-ראזק: יש פסיקה, זו לא פרשנות.

נדב הכהן: נכון, אז סביר שהמרכיב של דמי - - - אני רק מעלה את זה שבהזדמנות זאת, דרך תיקון בחוק מס שבח פתאום מוציאים דבר שבכלל שייך לפקודה, כי זה נכס בפקודה בכלל.

אוסקר אבו-ראזק: למה בעלים של דירה, מצבו יהיה יותר גרוע מדייר מוגן?

יעל ייטב: כל הפינוי בינוי בנוי ככה.

יעל ייטב: גם היום הוא חל על המחזיק בה.

יעל ייטב: מה זה המחזיק בה?

נדב הכהן: אתן דוגמה, יכול להיות שאותו אדם הוא דייר מוגן בכמה דירות.

אוסקר אבו-ראזק: ואם הוא בעלים של כמה דירות?

אוסקר אבו-ראזק: אם הוא דייר מוגן בכמה דירות, אתה חושב שקודם, לפי רווח הון הוא לא היה חייב?

2543: הוא לא יכול להיות דייר ביותר מאשר דירה אחת.

2543: הוא צריך לגור בדירה כדי להיות דייר מוגן.

2543: יש לי שתי הערות לסעיף הזה.

2543: קודם כל, הערה ניסוחית.

2543: חשבתי בהתחלה שהכוונה היא לזכות הבעלות, זאת אומרת אני קראתי לתומי לא שזכותו של הדייר אלא זכותו של בעל הבית.

2543: הניסוח לא נכון.

2543: לדעתי, צריך להיות כאן: "של מכירת זכות דיירות מוגנת לפי חוק הגנת הדייר", אם זה מה שהתכוונתם.

אוסקר אבו-ראזק: בסדר.

יעל ייטב: משרד המשפטים רצה לעשות את זה ככה אחרי שהם בדקו ועשו על זה דיונים.

יעל ייטב: הם חושבים שהם צודקים.

יעל ייטב: אפשר לבדוק את זה שוב.

אהוד רצאבי: אנחנו רוצים שיהיה ברור שהכוונה היא לדייר.

2543: כאן זה משתמע שזו דווקא הזכות של בעל הבית ולא זכות הדייר.

2543: דבר שני, ברגע שהוצאנו את זה לכאורה מגדר סעיף 88 והעברנו את זה לחוק מס שבח, וזאת זכות מקרקעין - - -

אוסקר אבו-ראזק: לא, רק לצורך הזה.

2543: אני יודע, אבל אותם אלה שלפי פינוי בינוי נכנסו לתוך ההגדרה הזאת, אני שואל מה יהיה המע"מ לגביהם.

2543: הפכנו את זה לזכות מקרקעין, ועל זכות מקרקעין יש מע"מ.

2543: על דיור מוגן אין מע"מ.

אוסקר אבו-ראזק: לא הפכנו את זה לזכות במקרקעין כהגדרתה בסעיף 1 לחוק מיסוי מקרקעין.

אוסקר אבו-ראזק: ההגדרה בחוק מס ערך מוסף של זכות במקרקעין היא לפי חוק מיסוי מקרקעין, ולא לגבי זכות במקרקעין.

יעל ייטב: באחד השלבים הראשונים זה בדיוק מה שרצינו לעשות, להגדיר זכות במקרקעין, לרבות זכות כזאת, ואז חששנו מכל ההשלכות, לכן עשינו את זה ככה.

2543: השאלה היא אם אפשר להבהיר שעל זה לא יחול מע"מ.

2543: תוסיף את המילה "בלבד", שהניסוח יהיה: "לעניין זה בלבד".

אוסקר אבו-ראזק: מסכים.

שגית אפיק: "32.

שגית אפיק: בסעיף 49כ לחוק העיקרי, ברישה, אחרי "במכירה ליזם של" יבוא "כל".

שגית אפיק: "

שלמה בניזרי: התיקון הזה פוגע בעיבוי בינוי.

שלמה בניזרי: יש בניין, ובהסכמה עם הדיירים אנחנו מוסיפים להם עוד חדר ובונים עוד שתי קומות למעלה, עושים מעלית – זה נקרא לעבות.

שלמה בניזרי: בתהליך הזה לא מוכרים את כל הזכויות אלא חלק מהזכויות.

שלמה בניזרי: אם אנחנו מגדירים "כל" אנחנו חוסמים את הפרוייקטים מהסוג הזה.

ורד אולפינר: הכוונה הייתה לעזור ליזמים, להראות שהמפונים מתפנים מכל הזכויות שיש להם.

יעל ייטב: אתה רוצה שהדייר ימכור את כל הזכויות שיש לו?

שלמה בניזרי: לא, הדייר גם שם, ונוספו לבניין הזה נאמר עוד 100% בנייה.

שלמה בניזרי: הוא מוכר חלק מאחוזי הבנייה, אבל הוא לא מוכר את הדירה שלו, הוא נשאר בדירה שלו.

יעל ייטב: אבל באחוזי הבנייה האלה הוא מוכר את כל הזכויות שיש לו?

שלמה בניזרי: גם לא.

אהוד רצאבי: אז בטלו את הסעיף הזה.

אהוד רצאבי: אנחנו עוברים לסעיף 33.

שגית אפיק: "33.

שגית אפיק: בסעיף 49כב(א) לחוק העיקרי - (1) בפסקה (1), אחרי "יחידת המגורים הנמכרת" יבוא "ולעניין פינוי לשם בינוי – המוכר ליזם את כל הזכויות שיש לו ביחידת המגורים הנמכרת".

שגית אפיק: (ב) במקום הסיפה המתחילה ב"ולא ניתנה" יבוא "ותמורה כספית אחרת, זכאי בשל המכירה לפטור ממס לפי חוק זה או לפי הפקודה, לפי העניין, ובלבד ששווי הזכות ביחידת המגורים החלופית והתמורה הכספית הנוספת לא עלו על תקרת השווי; לעניין זה, "תקרת השווי" – אחד מאלה, לפי הגבוה: (1) 150% משווי יחידת המגורים הנמכרת, בניכוי שוויין של זכויות לבנייה נוספת ביחידת המגורים הנמכרת, כמשמעותן בסעיף 49א(ב)(1); (2) שווי דירת מגורים, כהגדרתה בסעיף 9(ג), באותו מתחם, ששטחה 120 מ"ר; והכל בתוספת תשלום בעבור דמי שכירות לתקופת בניית יחידת המגורים החלופית, ולכיסוי הוצאות כרוכות כפי שקבע המנהל.

שגית אפיק: "; במקום פסקה (2) יבוא: "(2) על אף האמור בפסקה (1), עלה שוויה של הזכות ביחידת המגורים החלופית על תקרת השווי (בפרק זה - הפרש השווי), או שניתנה תמורה נוספת, יחולו הוראות אלה:

שגית אפיק: (1) יראו את המוכר כמוכר זכות ביחידת מגורים ששווייה כתקרת השווי (בפרק זה - הזכות הנמכרת הפטורה), וזכות נוספת ביחידת מגורים ששווייה כהפרש השווי או כתמורה הנוספת, לפי העניין (בפרק זה - הזכות הנמכרת החייבת); (2) יראו את המוכר כרוכש זכות בדירת המגורים החלופית ששווייה כתקרת השווי (בפרק זה - הזכות החלופית הבסיסית), וזכות נוספת ששווייה כהפרש השווי או התמורה הנוספת, לפי העניין (בפרק זה - הזכות החלופית הנוספת); (3) מכירת הזכות הנמכרת הפטורה, פטורה ממס.

שגית אפיק: "

אוסקר אבו-ראזק: החלק הראשון זה דברים שאתם ביקשתם, מר פלומין.

אוסקר אבו-ראזק: בפינוי בינוי אנחנו אומרים שהפטור יינתן עד גודל מסוים של דירה, ועד שווי מסוים.

אוסקר אבו-ראזק: לגבי פסקה (1), זה בא להבהיר – זאת הבעיה שדיבר עליה קודם מר בן עזרי.

אוסקר אבו-ראזק: לדעתי, זה מתקן את מה שרצית קודם, מר בן עזרי.

יעל ייטב: פה הבהרנו שזה רק לעניין פינוי לשם בינוי.

יעל ייטב: אולי את אותו דבר נעשה גם למעלה, שרק לעניין פינוי לשם בינוי הוא ימכור את כל הזכויות שיש לו.

יעל ייטב: אעשה את זה ככה.

ורד אולפינר: זה חל על עיבוי, כתוב בהגדרת מתחם, שזה או פינוי בינוי או מתחם עיבוי.

שלמה בניזרי: בסדר, אם זה בהגדרה נכון, אז המילה "כל" חלה רק לגבי הפינוי.

2543: עיבוי הבניה הוא רק בנושא הגדרת מתחם פינוי בינוי, כאן אין לנו התייחסות להגדרה הזאת.

2543: לכן, עיבוי כאן לא נכנס.

אוסקר אבו-ראזק: אני מבין את הבעיה שהעלה מר בן עזרי, אם צריך למצוא פתרון נמצא לה פתרון.

נדב הכהן: אני רוצה לתת דוגמה למצב שאולי הסתבכנו.

נדב הכהן: יש מקרים שאמא או אבא מבוגר יש דירה במתחם והבן הוא דייר מוגן בדירה אחרת.

נדב הכהן: הרבה פעמים ההורים מעבירים בחיים את הדירה לבן, עם זכות לגור עד סוף ימי חייהם.

נדב הכהן: נדמה לי שבתיקון שעשינו יהיה רק פטור אחד עכשיו, למרות שבאמת מגיעים שני פטורים.

נדב הכהן: הנה דוגמה לצעד אנטי תכנוני שיוצר לנו "ברוך".

אוסקר אבו-ראזק: אם היו לו שתי דירות מגורים?

נדב הכהן: לא, על שתי דירות לא מגיע לו.

אוסקר אבו-ראזק: מה ההבדל?

נדב הכהן: זו בעצם הדירה של האמא, שהעבירה אותה בעודה בחיים והיא נשארת לגור שם, וזו בעצם הדירה של האמא לכל דבר ועניין.

נדב הכהן: הדבר שיצרנו עכשיו יצר לנו מכשול בפינוי בינוי.

נדב הכהן: קודם הגיע לו פעם אחת פטור דירה ופעם אחת דייר מוגן, עכשיו יהיה לו רק פטור אחד.

אוסקר אבו-ראזק: אתה לא מסביר לי מה ההבדל בין מי שיש לו דירה ועוד דירה כדייר מוגן, לבין מי שיש לו שתי דירות.

נדב הכהן: אדם שרכש באמת שתי דירות, אנחנו מבינים את ההיגיון שלכם, ניתן לו הקלה פעם אחת.

אוסקר אבו-ראזק: לא ברור למה אתה רוצה שמצבו של מי שיש לו שתי דירות יהיה יותר גרוע ממצבו של מי שיש לו דירה ודירה מוגנת.

אוסקר אבו-ראזק: אם האמא גרה שם אז אין בעיה, כי יש לכל אחד מהם יש דירה.

יעל ייטב: היא המחזיק בדירה, ולמחזיק יש כל הזמן פטור.

אוסקר אבו-ראזק: היא גרה שם, אז היא מחזיקה.

אוסקר אבו-ראזק: אין בעיה.

אהוד רצאבי: יש לנו דקה לסיים את הדיון, יש לנו דיון על כלי ירייה בעוד רגע.

אהוד רצאבי: יש לנו עוד סעיף אחד שאפשר לגמור אותו.

שגית אפיק: "תיקון סעיף 49כג 34.

שגית אפיק: בסעיף 49כג לחוק העיקרי - (1) בפסקה (2), במקום "הזכות הנוספת" יבוא "הזכות הנמכרת החייבת" ובכל מקום, המילים "והתמורה הנוספת" – יימחקו; (2) בפסקה (3), במקום "הזכות הנוספת" יבוא "הזכות הנמכרת החייבת"; (3) בפסקה (4), במקום הסיפה החל במילים "הוא שווי הרכישה שהיה נקבע" יבוא "הוא כמפורט להלן: (א) שווי הרכישה של הזכות החלופית הבסיסית הוא השווי שהיה נקבע לפי חוק זה במכירת יחידת המגורים הנמכרת, בניכוי שווי הרכישה שנקבע לזכות הנמכרת החייבת, כאמור בפסקה (2); (ב) שווי הרכישה של הזכות החלופית הנוספת הוא שווי רכישתה כפי שנקבע לפי חוק זה."; (4) בפסקה (5), במקום "יהיה יום הרכישה כאמור בפסקה (3)" יבוא "הוא כמפורט להלן: (א) יום הרכישה של הזכות החלופית הבסיסית הוא יום הרכישה של הזכות הנמכרת החייבת כאמור בפסקה (3); (ב) יום הרכישה של הזכות החלופית הנוספת הוא יום רכישתה כפי שנקבע לפי חוק זה.

שגית אפיק: "

אוסקר אבו-ראזק: פשוט לוקחים כל אחת מזכויות ומצמידים לה את יום הרכישה ושווי הרכישה.

2543: לגבי הסעיף הקודם, הסבירה לי גברת אולפינר שלפי הוראות הביצוע יכול להיות מצב שגם האמא תקבל את הפטור כמחזיקה, והבעלים יקבל פטור בתור הבעלים הפורמליים.

2543: אם אלה הוראות הביצוע, אז תודיעו את זה לוועדה.

ורד אולפינר: זו הוראת הביצוע, זכויות מדורגות אפשר לקבל על אותה דירה מספר פטורים.

אהוד רצאבי: אנחנו צריכים לסיים את הדיון עכשיו.

אהוד רצאבי: בדיון הבא אני רוצה שנסיים את הכל, לרבות לקבל תשובות, כי בדיון הבא אני רוצה לקיים הצבעות.

אהוד רצאבי: אשתדל שזה יהיה כמה שיותר מהר, כדי שנוכל לסיים.

אהוד רצאבי: תודה רבה, הישיבה נעולה.