הוועדה המיוחדת לקידום מעמד הילד, כנסת 16, פרוטוקול מספר 15, 2003-07-09 09:30

מיכאל מלכיאור: אני מבקש לעדכן את הועדה, שבעקבות הישיבה שהיתה לנו על הנושא הרחב של ילדים בסיכון, החלטנו לעשות פטיציה לשר האוצר.

מיכאל מלכיאור: אנחנו מנסים היום להחתים את כל חברי הכנסת מכל סיעות הבית על הפטיציה, ולפי הנתונים שקיבלנו ממשרד הרווחה, אני מקווה שתקציב נוסף של 100 מיליון שקל באופן מיידי, יכול לפתור את הבעיה.

מיכאל מלכיאור: בינתיים החתמנו את כל חברי הועדה, גם אלו שבאים לישיבות וגם אלו שלא, והיום אנחנו נמשיך להחתים את כל חברי הבית, כך שכל אחד מחברי הועדה יהיה אחראי להחתים החברים בסיעה שלו.

מיכאל מלכיאור: כמובן שנעשה מעקב אחר ההתפתחויות.

מיכאל מלכיאור: הזמנו גם את שר הרווחה לישיבה וכמובן שהוא הביע נכונות להגיע ולדון איתנו בנושא.

מיכאל מלכיאור: לגבי שר האוצר, אני חושב שעד עכשיו לא קיבלנו תשובה משר האוצר על נכונותו להשתתף ואני מקווה שהוא מבין שזה חלק מהכללים הפרלמנטריים שכאשר ועדה בכנסת שמזמינה אותו לדיון בנושא כל כך דחוף, הוא ודאי אמור להיענות להזמנה.

מיכאל מלכיאור: היום אנחנו דנים בנושא, ואני שוב מוכרח להגיד שאני קצת בהלם כאשר אני לומד יותר ויותר את הדברים שאולי החברים סביב שולחן זה כבר יודעים מזמן, וזה מה גודל המרחק בין מה שמחליטים בכנסת, לאחר שזה עובר את כל שלבי הדיון וההסכמה של המשרדים הממשלתיים ועדת שרים לחקיקה וזה עובר כמעט בהסכמה "מקיר לקיר" כחוק בכנסת, לבין ביצוע ואכיפה של הדברים.

מיכאל מלכיאור: גודל המרחק הוא פשוט מדהים.

מיכאל מלכיאור: אני מוכרח להגיד שכשאנחנו מדברים על דבר כל כך רציני, כמו הבטיחות של הילדים שלנו הנמצאים בסיכון, והיו מספיק סיפורים ומקרים בנושא הזה, כשאלה המופקדים עליהם עלולים להיות אנשים שהואשמו בשנים האחרונות בגין התעללות מינית וישבו במאסר למעלה משנה, ויתכן שהם יהיו אלה שאחראים על הילדים במסגרת הקייטנה או בית הספר או כל מסגרת אחרת, זה די מבהיל.

מיכאל מלכיאור: לכן חשבו שאם מסדרים את הדבר בחוק, בזה פותרים את הבעיה.

מיכאל מלכיאור: אבל הדו"ח שהוציאה המועצה הלאומית לשלום הילד מדבר בעד עצמו, ומתברר שלא רק שאין יישום רציני ורחב אלא אין בכלל התייחסות לנושא.

מיכאל מלכיאור: אם המשטרה עוד לא קיבלה פנייה אחת, ברור שמשהו פה לגמרי "התפשל" ואנחנו חייבים לשים את האצבע על המקום הזה ולתקן זאת, בהמלצות ברורות שאני מקווה שנקבל בשעה הקרובה.

מיכאל מלכיאור: ברצוני גם להזכיר לעמיתיי חברי הכנסת, שביום שני היה לנו סיור מאוד מרתק של הועדה, גם משם יש לנו מסקנות שונות והדברים קיבלו ביטוי רחב גם בתקשורת האלקטרונית, ואני מקווה שגם כאן אנחנו נעשה מעקב אחרי זה.

מיכאל מלכיאור: אני מציע שנשמע תחילה את דבריו של יצחק קדמן, בעקבות המחקר המדגמי שנעשה במועצה הלאומית לשלום הילד.

יצחק קדמן: אני אזכיר בקצרה, זהו חוק שיזם חבר הכנסת יובל שטייניץ ואשר מבוסס על העובדה, שהשבוע קיבלה אישור נוסף, שלחלק גדול מעברייני המין ובעיקר עברייני מין הפוגעים בילדים, יש מועדות וחזרתיות גבוהה מאוד והם חוזרים ופוגעים בילדים.

יצחק קדמן: זה קשור גם בדיונים אחרים שקיימנו, כגון העדר טיפול לעברייני מין וכד'.

יצחק קדמן: מטבע הדברים, חלק מעברייני המין ובעיקר הפדופילים ועברייני המין האחרים הפוגעים בילדים, הם בעלי נטייה למצוא תעסוקה במוסדות חינוך ומוסדות אחרים שבהם ילדים נגישים וזמינים אליהם.

יצחק קדמן: מצאנו בעבר מקרים שבהם מאבטח בבית ספר הורשע בעבירת מין ולצערי הרב כך גם מורים ואפילו מנהלי בתי ספר, עובדי ניקיון בבית ספר, נהגי הסעות הילדים שזה דבר נורא כי פה יש קבוצה גדולה מאוד של אנשים שגם הסטייה שלהם וגם ההזדמנות הקלה שלהם בהיותם עם ילדים לבד ברכב, מדריכי או מאמני שחייה ומאמני ספורט אחרים, ואני מדבר על חלק מהמקרים שהיו במהלך החצי שנה האחרונה.

יצחק קדמן: לכן באה הצעת החוק של ח"כ שטייניץ, ואני כבר אומר שמראש היא היתה בעיניי מעין התפשרות, מפני שאני חושב למשל שהקריטריון של שנת מאסר הוא לא קריטריון נכון, ואם יש שופט אחד שהיה רחמן יותר ונתן 10 חודשים ושופט אחר שנתן שנה, זה לא משנה את מהות העבירה.

יצחק קדמן: היה צריך ללכת לפי העבירה עצמה, ולא לפי גובה הענישה בפסק הדין.

יצחק קדמן: בכל אופן, הגבילו את זה רק לגברים, רק לבגירים ורק למי שנידון לשנת מאסר.

יצחק קדמן: לפחות את זה, היה צריך להכניס לפעולה כדי למנוע מצבי סיכון מיותרים בקרב ילדים על ידי מי שעובדים איתם בסיטואציות שונות.

יצחק קדמן: החוק הוא משנת 2001 והפעלתו נדחתה עד 2003, בין השאר כדי לאפשר לכולם להיערך כי אמרו שזה עניין לא פשוט, המשטרה היתה צריכה זמן להיערך והיה צריך להקים איזושהי תוכנה מיוחדת לצורך העניין, וניתן כל הזמן שצריך להיערך.

יצחק קדמן: אני רק אזכיר שבתוכנית ההבראה הכלכלית, הוכנס סעיף שדוחה את החוק הזה לשנתיים נוספות ולשמחתי הרבה הצלחנו בדקה ה- 90 להוציא את זה מהתוכנית הכלכלית, ולכן החוק נכנס לתוקף ב- 1 במרץ 2003.

יצחק קדמן: היה עוד איזשהו עניין עם התקנות לחוק, שהצריך פירוט של סוג הפנייה כיצד פונים למשטרה וכד' וועדת החוקה קצת התעכבה, אבל זה לא משנה וגם התקנות ייכנסו לתוקף בסוף החודש הזה.

יצחק קדמן: עפ"י תיקון ועדת החוקה, כדי לא לעכב את כל המהלך, ועדת החוקה קבעה שהמעסיקים כבר עכשיו יבקשו מהעובדים ייפוי כוח, עוד לפני כניסת התקנות לתוקף, כדי שהם יוכלו להיערך ולפנות למשטרה.

יצחק קדמן: כאשר התקבל החוק, לצערי כמעט ולא נעשה דבר על ידי הגורמים השונים ובכלל זה משרד החינוך וגורמים נוספים, שהם הגורמים העיקריים שתחת פיקוחם יש מוסדות המעסיקים אנשים כאלה.

יצחק קדמן: אני רק רוצה להזכיר שמשרד החינוך זה בעצם החינוך התרבות והספורט, כך שהעניין רלבנטי גם לאגודות ספורט רבות שיש להם סקציות לילדים ובני נוער.

יצחק קדמן: כאשר ראינו שלא נעשה דבר, אנחנו לקחנו על עצמנו את היוזמה והוצאנו עשרות אם לא מאות מכתבים לאגודות ספורט שונות, להתאחדות הכדורגל, לאיגוד הכדורסל, לחברת המתנ"סים, אמנם זה לה התפקיד שלנו אבל אמרנו שלא כדאי לשבת ולהאשים אחרים ולכן הוצאנו מכתבים.

יצחק קדמן: ראינו שמשרד החינוך לא עשה מספיק, אני אומר זאת בסימן קריאה ואני גם אתייחס למקום היחידי שבו משרד החינוך כן עשה משהו וזה חוזר מנכ"ל לגבי קייטנות.

יצחק קדמן: מהניסיון שלנו בעבודה עם השטח, מאז תחילת השנה ובודאי מאז חודש מרץ אנחנו שואלים בכל הזדמנות שאנחנו יכולים, כשאנחנו במגע עם מישהו שמועסק במקום שבו עובדים עם ילדים: "האם אתה נערכת לחוק, אתה הגשת בקשה לצורך בדיקה", כל התשובות שקיבלנו היו: "אנחנו לא יודעים על מה אתה מדבר".

יצחק קדמן: כאשר ראינו שזה המצב, החלטנו לעשות בדיקה קצת יותר מעמיקה ופנינו למטה הקייטנות של עיריית ירושלים, אני מדבר רק על ירושלים ואני מזכיר שבירושלים יש 270,000 ילדים וזו העיר שיש בה יותר ילדים מאשר בכל מקום אחר בארץ, וביקשנו לקבל את כל רשימת הקייטנות המופעלות הקיץ בירושלים.

יצחק קדמן: לקחנו מדגם של 18 קייטנות מכל הסוגים, כי יש קייטנות פרטיות או כאלה שנקראות מקצועיות, יש קייטנות במתנסים וכו' והיינו המומים מהתשובה שקיבלנו.

יצחק קדמן: דיברנו עם כולם אם זה מנהל הקייטנה או רכז ההדרכה, תמיד מישהו בכיר ואחראי, ובכל 18 הקייטנות ב- 100% מהתשובות נאמר שאף אחד לא פנה למשטרה בכל צורה שהיא כדי לבקש אישור עבור העובדים הבכירים המועסקים בקייטנה.

יצחק קדמן: בדקנו ומצאנו שבכל 18 הקייטנות האלה יש עובדים בגירים, וכמו כן בדקנו אם הם יודעים בכלל על החוק, ופה זה התפלג חצי בחצי, 9 מנהלי קייטנות אמרו שהם שמעו משהו מהתקשורת בנושא והם יודעים על כך באופן מעורפל, 9 מנהלים אחרים לא ידעו בכלל על מה אנחנו מדברים.

יצחק קדמן: הם גם סיפרו לנו שלפני שהחלו הקייטנות, היה בירושלים יום הדרכה והשתלמות מטעם מטה הקייטנות של עיריית ירושלים לכל המנהלים, דיברו איתם על הבטיחות ועל השמש ודיברו איתם על בריכות, אף אחד לא אמר להם דבר בנושא הזה ולכן אני לא בא בטענות למנהלי הקייטנות.

יצחק קדמן: לא הסתפקנו בזה, פניתי לשני המרחבים בירושלים שהם שתי תחנות גדולות, האחת "מוריה" והשניה "ציון", וביקשתי לדעת דבר פשוט: האם במהלך שלושת החודשים האחרונים מישהו, אם זה קייטנה או מתנ"ס או מנהל חברת הסעות, פנה אליהם ואמר: "תנו לי אישור שהעובד החדש שלי X יכול לעבוד".

יצחק קדמן: התשובה בשתי התחנות מגורמים מאוד מוסמכים היתה: "בשלושת החודשים האחרונים, לא הופנתה אלינו אפילו פנייה אחת".

יצחק קדמן: אני הספקתי לעבור על המסמך שהכין מ.מ.מ, וראיתי את התשובות של עיריית תל-אביב ועיריית חיפה המופיעות פה, אשר נותנות בדיוק את אותה תשובה, שהן לא ידעו על קיומו של החוק.

יצחק קדמן: הבטחתי לומר משהו לטובת משרד החינוך.

יצחק קדמן: יצא חוזר מנכ"ל מיוחד לקייטנות, שבו פורט עניין החוק הזה אבל כנראה שזה לא הגיע למקומות הנכונים, אחרת אין לי דרך להסביר זאת.

יצחק קדמן: עפ"י הבדיקה שלנו היום, המציאות היא שיש חוסר מודעות מוחלט בקרב גורמים העובדים עם ילדים, אין פניות למשטרה ואגב בבירור לא רשמי שערכתי עם תחנות משטרה נוספות קיבלתי מהן את אותה תשובה.

יצחק קדמן: בקיץ הזה בקייטנות, עובדים אנשים שאני מקווה שכולם נהדרים וכולם טובים אבל יכול להיות שעובדים שם אנשים שאסור היה להעסיק אותם.

יצחק קדמן: על כל פנים, אני חושב שהמצב הוא בלתי נסבל אבל אני לא רוצה להכות על חטא על העבר, אני חושב שאנחנו צריכים לפעול מיידית.

יצחק קדמן: דרך אגב, עוד מעט ה- 1 בספטמבר ויהיו מורים חדשים בבתי הספר, ולפחות צריך לדאוג שלקראת ה- 1 בספטמבר המורים, נהגי ההסעות, החוגים במתנ"סים ואגודות ספורט, שכל הנושא הזה יכוסה, אחרת החוק הוא נפלא אבל לא עשינו דבר אם הוא לא מיושם במציאות.

יצחק קדמן: כל אלה צריכים לעשות פעולות, ועם כל הכבוד לחוזרי המנכ"ל של משרד החינוך אבל זה כנראה לא מספיק, צריך לעשות פעולות אקטיביות, צריכה להיות איזושהי השתלמות.

יצחק קדמן: במשטרה אמרו לי שלמשל בתחנת ציון אמורים להעביר שם השתלמויות לכל השוטרים במקום, ואולי אנחנו גם נשמע על השתלמויות נוספות שכבר היו או שיהיו בעתיד במקומות אחרים במשטרה.

יצחק קדמן: אבל, השתלמויות כאלה צריכים לערוך בכל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר.

יצחק קדמן: מישהו גם צריך לעשות מסע הסברה בציבור, שהרי גם ההורים לא יודעים.

יצחק קדמן: ההורים צריכים לדעת, והם יכולים להוות "מנוף" ולשאול את מנהלת בית הספר האם יש לה אישורים עבור המורים החדשים כנדרש, וכנ"ל לגבי תנועות נוער וכד'.

יצחק קדמן: הדבר השלישי שאני מציע, כדי שלא נהיה "עונשין" לפני שאנחנו "מזהירין", בכל זאת לקבוע מועד שעד למועד הזה תהיינה פעולות הסברה ככל שתהיינה, אבל ממועד מסויים ואילך צריך יהיה גם להעמיד לדין.

יצחק קדמן: צריך יהיה גם למצוא מקומות שבהם מועסקים אנשים שלא על פי החוק הזה, הרי החוק מאפשר זאת כי יש סנקציה פלילית בחוק, ואז להעמיד אנשים לדין.

יצחק קדמן: אם פעם אחת, לאחר שתיערך ההסברה, יעמידו מישהו לדין על כך שהעסיק אדם שלא כדין, זה כבר יעשה את יתרת העבודה.

מיכאל מלכיאור: אני מקבל את דבריו של יצחק קדמן, שאנחנו חייבים באופן מיידי להביא לתיקון של כל המשרדים הנוגעים, והם חייבים לקחת זאת בדרג הכי גבוה ולדאוג למלא את אחריותם על פי החוק.

שמואל ברגר: אף על פי שמשטרת ישראל לא קיבלה כלל משאבים לביצוע החוק הזה, למרות שביקשנו והראנו כמה תעלה איכפת החוק הזה אבל ללא הועיל, בכפוף לכל המגבלות שהיו כולל העיכוב בתיקון התקנות בועדת החוקה, משטרת ישראל בכל זאת נערכה ועשתה את המאמץ מצידה והיום אני יכול להיות גם איש בשורה, אתמול התחלנו בתהליך הכשרת שוטרים לצורך איכפת החוק הזה, אתמול הוכשרו 40 שוטרים ועד לעוד שבועיים יוכשרו כ- 110 שוטרים בכל רחבי הארץ, לטפל בבקשות לפי חוק זה.

שמואל ברגר: כלומר איך מקבלים את הבקשה, איך מוודאים שייפוי הכוח הוא תקין, שהאיש באמת נשלח מטעם המוסד והאישור אכן נועד למטרה הזאת ולא למטרות אחרות.

שמואל ברגר: חשוב לציין שהתקנות תיכנסנה לתוקף רק ב- 29 בחודש יולי, כלומר גם אם היו מגישים בקשות לפני כן לא ניתן היה לטפל בהן כי התקנות לא היו בתוקף.

שמואל ברגר: גם אותם אנשים שטרם ביקשו, בעצם עוד לא עשו שום דבר רע כי לא ניתן היה לקבל בקשה כזאת ואי אפשר היה לטפל בה.

שמואל ברגר: כך שרק מה- 29 ביולי הם ייחשבו "כעבריינים".

שמואל ברגר: כתבנו נוהל ספציפי, שעותק ממנו העברתי לועדה, אשר מנחה את השוטרים כיצד לטפל בבקשות וכיצד לוודא את כל הפרטים וכעת אנחנו ממתינים.

שמואל ברגר: אני יודע שמלבד אותו חוזר מנכ"ל של הקייטנות במשרד החינוך, העובדה שמנהלי מוסדות החינוך פנו אלינו לקראת ה- 1 במרץ ושאלו מה אנחנו עושים עם יפויי הכוח, זה סימן שהיתה איזושהי מידה של מודעות, למרות שאני לא יודע להגיד מה היתה רמת המודעות.

שמואל ברגר: מעסיקים דרשו יפויי כוח על פי הוראת המעבר כבר ב- 1 בספטמבר שנה שעברה, במרץ הם פנו אלינו ושאלו מה עושים עם יפויי הכוח אבל עדיין לא היו תקנות בתוקף ולכן לא ניתן היה להפעיל.

שמואל ברגר: כל הנתונים האלה ייאספו ויוזנו לתוכנה שנבנתה ונכתבה במיוחד לנושא, וזה לא היה קל כי מי שמכיר את מערכת המיחשוב של המשטרה יודע שהיא קצת "עתיקה" וכל התערבות בתוכה "מסוכנת", ועבדו כמה חודשים טובים כדי שהתוכנה הזאת תעבוד.

שמואל ברגר: השוטרים שאנחנו מכשירים, הם אותם שוטרים שבדרך כלל מטפלים אצלנו בקבלת קהל, מה שמכונה אצלנו "מ.ש.ל" מרכז שרות לאזרח, והם גם השוטרים שיטפלו בבקשות.

שמואל ברגר: אנחנו הרחבנו במסגרת התקנות, ואח"כ במסגרת הנוהל שלנו, לארגונים גדולים שצפוי שנקבל מהם מספר גדול של מועמדים, הפנייה תיעשה ישירות אל המטה הארצי באמצעות "מדיה מגנטית" והטיפול יהיה מהיר.

שמואל ברגר: לא כל מנהל בית ספר יצטרך לרוץ עם המועמדים שלו לתחנת המשטרה, אלא משרד החינוך יעביר לנו באופן מרוכז את מועמדיו, וכך גם חברות התחבורה הגדולה שממילא יש לנו איתן קשרי עבודה למטרות אחרות והעסק כבר ממוסד.

שמואל ברגר: כל ארגון חדש שיוקם, במוקדם או במאוחר אנחנו כבר נמצא את הדרך, במידה ומדובר בכמות גדולה של מועמדים, כיצד לא לטרטר את המועמדים עצמם ולא את המנהלים אלא להפנות אותם ישירות למטה הארצי, דרך ההנהלה.

גילה פינקלשטיין: בין השנים 2000 ל- 2002 אנחנו עדים לעלייה במקרי התעללות מינית בילדים.

גילה פינקלשטיין: בשנת 2000 היו 324 מקרים, בשנת 2001 היו 687 מקרים ובשנת 2002 היו 2326 מקרים.

גילה פינקלשטיין: כלומר, אנחנו חייבים להיות מודעים לעובדה שהמצב מאוד קשה וקרקע בוערת.

גילה פינקלשטיין: בישיבות יש להיות הרבה יותר מודעים לנושא, מעבר לחוזר מנכ"ל, יש לתת הוראה לכל המפקחים ומפקחי המחוזות לדבר ולשים את הדגש על הנושא, ואז אני בטוחה שתהיה יותר מודעות.

מאיר דב ברקוביץ: הגיעו פניות רבות, אבל מאחר והנושא לא היה מוסדר לא היו תקנות ולא ידעו מה ואיך עושים, כל הפניות של אותם מנהלי בתי ספר, הופנו לאותו גורם שהם מכירים ועובדים איתו בכל יום וזה ליחידת הנוער במשטרה, שבעצם זה לא מתפקידה לטפל בפניות אלה, שהן חלק מנושא המיחשוב והמידע הפלילי ולשם זה צריך להגיע.

מאיר דב ברקוביץ: לכן אני מעריך, שעכשיו לקראת כניסת התקנות לתוקף, כל המשרדים יחדשו את המכתבים האלה ויעבירו אותם לגורמים המתאימים, ואז אנחנו שוב נקבל מספר רב של פניות.

מאיר דב ברקוביץ: למרות שקציני הנוער אינם אחראים על הפעלת הנושא הזה, אנחנו דאגנו ליידע גם אותם בנהלים כדי שהם יידעו להפנות את הפניות האלה לגורם המתאים בתחנה.

מאיר דב ברקוביץ: אני מעריך שהדבר הזה יביא לפניות נוספות ולטיפול בנושא הזה.

מאיר דב ברקוביץ: מעבר לזה, מבחינת אכיפת החוק לגבי מי שלא פונה בבקשה ומעסיק אנשים בניגוד לחוק, זה לא שונה מכל עבירה אחרת על החוק.

מאיר דב ברקוביץ: ברגע שמוגשות תלונות, הן נחקרות בהתאם וזה לא קשור לשאלה של הפעלת החוק הזה וכיצד הוא יופעל.

רחל גרשוני: החלק של ההעמדה לדין, עדיין לא התגבש.

רחל גרשוני: קיימות עבירות מסויימות שלגביהן יש הנחיות פרקליטת המדינה מתי כן להעמיד לדין ומתי לא, מה לעשות וכן הלאה.

רחל גרשוני: אבל לומר את האמת, אני שומעת בפעם הראשונה מה קורה בעניין הזה, יש למשל הנחיות פרקליטת המדינה לגבי העמדה לדין בעבירות הזנות, אבל אני לא יודעת אם זה מתאים, ויכול להיות שכן.

רחל גרשוני: באשר לתפקיד משרד המשפטים להביא את החוק הזה למודעות הציבור, האמת היא שעד כה לא חשבתי שזה התפקיד שלנו אבל אנחנו בהחלט נהיה מוכנים ליטול חלק במאמץ הזה כדי להביא את העניין הזה לידיעת הציבור.

מיכאל כהן: ב- 1 יולי 2003, יצא חוזר מנכ"ל נוסף למנהלי כוח אדם במחוזות ובו נאמר שכל עובד הוראה חדש, יקבל שני טפסים שאותם יגיש למשטרה, כדי שאנחנו נקבל את האישור שאכן אין מניעה להעסיק את המועמד הזה.

מיכאל כהן: אחד הקשיים שנתקלנו בהם הוא, שהמשטרה הביעה רצונה לעשות זאת בזריזות, אבל הנוהל הוא 21 יום המתנה.

מיכאל כהן: מאחר ואנחנו אמורים להתחיל בהעסקת המועמדים החדשים מה- 1 בספטמבר, היינו רוצים לבקש מהמשטרה באם אפשר לזרז את התהליך לפחות לגבי תחילת שנת הלימודים הנוכחית, אחרת לא נוכל להתחיל להעסיק את האנשים.

מיכאל כהן: דבר נוסף, יש לנו קושי עם העובדים הותיקים.

מיכאל כהן: אבל בחוק זה מוסדר, כלומר אם יהיה חשש שאחד העובדים היה מוכר בתקופה מסויימת כעבריין מין, אפשר יהיה לפטר אותו עד חמש שנים לפני החלת החוק.

מיכאל מלכיאור: נמצאים איתנו כאן מספר תלמידים, חלקם מעמותת "קו הזינוק" אשר עושים עבודה רבה כדי להכשיר את מנהיגות הדור הבא, אנחנו מקווים שתצליחו יותר מהדור הנוכחי, ואנו מברכים אתכם גם על השתתפותכם בישיבה זו.

מיכאל מלכיאור: כמו כן, נוכח פה גם נציג מועצת התלמידים הארצית.

מיכאל מלכיאור: הגוף שצריך לספר להם את זה, חייב כמובן להיות זה שמופקד עליהם וזה משרד החינוך.

מיכאל מלכיאור: אני מקווה שאם משרד החינוך יעשה מה שצריך, מבחינת בתי הספר הדבר יהיה מכוסה.

מיכאל מלכיאור: אבל זה טוב שיש מודעות לחוק כזה אצל בני הנוער, אם אתם יכולים להפיץ את המידע שיש חוק כזה ושרצוי מאוד שבני הנוער ידעו שיש להם את ההגנה הזאת.

רינה יצחקי: מאידך, אני חושבת שחלק ניכר מהתפקיד שלנו כאן ובעיקר נציגי ארגונים למיניהם, להיות מעין גוף מבקר שבודק מה קורה עם הדברים ודואג לכך שהם ייעשו.

רינה יצחקי: מה גם ששמענו מיצחק קדמן, שהמצב לא נמצא במיטבו בלשון המעטה.

רינה יצחקי: אני לא רוצה לדבר על החוק, אבל נאמר פעם שחומרת העונש היא על פי חומרת המעשה, ואם התעללות בילדים היא לא מספיק חמורה בשביל עונש שהוא יותר משנת מאסר, זה מעורר הרמת גבה.

רינה יצחקי: דוגמא לילדים, כי אני מאוד מכבדת את מה שאתם כילדים ונוער יכולים לעשות, הצורה האדמיניסטרטיבית שמקבלים עובד חדש והוא צריך להביא בין כל התעודות גם תעודת יושר, זה נהדר.

רינה יצחקי: נניח שילד חווה חוויה לא סימפטית, אם הוא יודע שיש חוק כזה הוא יכול ללכת למנהל או ליועצת ולשאול לגבי אותו אדם, אם זה מדריך או מורה או שרת או כל אחד אחר המועסק במוסד כולל מוסדות שהם לא שייכים למשרד החינוך.

רינה יצחקי: אם הילדים יהיו מודעים שקיים חוק ושזה נכון לפנות, זה יקל עליהם כי זה לא דבר קל על הילדים.

רינה יצחקי: אותו הדבר לגבי ההורים, גם ההורים חייבים לדעת שקיים חוק כזה ושיש להם דרך להתמודד עם תופעות כאלה המגיעות אליהם, והתופעות האלה לא מגיעות בקלות, ילדים מאוימים ולא תמיד מספרים בבית מספיק על מה שקורה להם.

רינה יצחקי: כך שצריך מבחינת טובת הילד, לראות את העניין הזה כדוגמא מובהקת לדבר המחייב יידוע כולל ורחב בכל הרמות ולכל האוכלוסיות, לא רק למנהלי המוסדות והסגנים ומי שאחראי על כוח האדם.

רינה יצחקי: לכל המוסדות והארגונים שנציגיהם יושבים פה יש אתרי אינטרנט, ואני מציעה לנצל זאת ולהכניס לכל אתרים את כל המידע הזה.

מלי: אני פונה לאנשים היושבים פה, כאנשים שלהם יש מעט יותר ניסיון ממני.

מלי: נניח שיש בית ספר שבו מועסק מורה או עובד אחר שהוא עבריין מין לשעבר, האם התלמידים היושבים באותה כתה או ההורים ששולחים את הילדים לבית הספר, צריכים לדעת באופן אישי את העבר של אותו מורה או עובד?

מלי: האם ההורים צריכים לדעת שהם שולחים את הילדים שלהם לבית הספר שבו מועסק מורה עם עבר כזה?

רן כהן: חוק שנכנס ב- 1 במרץ ועושים לו תקנות ל- 1 ביולי כשהילדים יוצאים לחופשות ב- 20 ביוני, זוהי ממש אטימות שלא תיאמן.

רן כהן: במידה מסויימת, אני חושב שזהו גם איזה כישלון של התקשורת שלא שמה לב ושהיתה צריכה לתת לנושא הזה פרסום יותר גדול, לגבי החיוב של המעסיקים לעשות את זה.

רן כהן: בקריאת החוק, נדמה לי שהחוק הוטל על השר לביטחון פנים ליישם אותו.

רן כהן: זה קצת מגוחך שהשר לביטחון פנים אמור ליישם חוק שאמור לעסוק בעיקר בכל המוסדות שהן מוסדות חינוך וקייטנות וכד'.

רן כהן: החלק השני הוא על שר המשפטים.

רן כהן: אני חושב שאנחנו צריכים אולי ליזום תיקון לחוק, שיתן סמכות לשרת החינוך ואולי גם לשר הפנים ושאפילו יחייב אותם לפנות אל כל מי שקשור איכשהו לעבודה עם ילדים, או שמעסיק עובדים עם ילדים, כדי לחייבם לפנות למשטרה ולקבל את האישור.

יעקב פוליאקביץ: כך שאנחנו למעשה עוסקים בפרישה הזאת, ואני כאן אומר למשטרה שעליהם להיזהר, כי למעשה לא רק עובדי החינוך הם בפתח לקבל תעודות אלא כמעט מחצית מתושבי המדינה, כי אלה כל עובדי המרפאות של קופות החולים, וכל עובדי בתי החולים וכו'.

מיכאל מלכיאור: קודם כל, יש למחות בצורה נמרצת על כך שעבודת ההכנה ליישום הסופי של החוק לא נעשתה בזמנו, וזו ממש רשלנות ממדרגה ראשונה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו ממליצים שמשרד החינוך ייקח על עצמו עבודת תיאום כדי להכניס את כל המשרדים הרלבנטיים למודעות למה שיקרה ב- 29 ביולי, ומתאריך זה למשרדים תהיה גם אחריות פלילית על ביצוע החוק הזה.

מיכאל מלכיאור: מיכאל כהן הביע נכונות לבדוק באם משרד החינוך מוכן לקחת זאת על עצמו, ואני מבקש לקבל תשובה תוך 8 ימים ממשרד החינוך, באם הם מוכנים לקחת על עצמם את העבודה של התיאום הבין משרדי בנושא הזה, כמובן עם סיוע מצד המשרד לביטחון פנים, משרד המשפטים וכל המשרדים שצריך.

מיכאל מלכיאור: אני גם רוצה לשבח את ההכנה שעשו במשטרה, כדי שהם יהיו ערוכים לענות לכל הפניות ברגע שהן תגענה, ואני מקווה שכך יהיה כי זה באמת דבר חשוב.

מיכאל מלכיאור: אנחנו גם נקבל את ההמלצה שחודשיים לאחר ה- 29 ביולי, אנחנו נבקש מהמשטרה לקחת מדגם של מספר מוסדות, כפי שהוצע פה, וללכת ולבדוק באם פעלו לפי החוק.

מיכאל מלכיאור: במידה ולא פעלו, לעשות למען יישמעו וייראו וזה גם ייתן תנופה תקשורתית לעניין, ולהטיל קנסות על מי שלא פעל כחוק.

מיכאל מלכיאור: אנחנו כועדה, גם נעקוב אחר ביצוע אכיפת החוק הזה.

מיכאל מלכיאור: אני מאמין שברגע שזה ייכנס לשגרה הדברים כבר יעבדו, אבל עד שזה יקרה זו האחריות שלנו כפיקוח על משרדי הממשלה, לביצוע החוקים שאנחנו מקבלים בבית הזה.

יצחק קדמן: יושב כאן נציג משרד הבריאות ושאלתי אותו באם המשרד הוציא חוזר בעניין הזה, ומסתבר שלא.

יצחק קדמן: לכן, בינתיים צריכה להיות פנייה של הועדה למשרדים הללו כדי שהם יוציאו מייד חוזר הבהרה בעניין.

אריאל לייקח: דבר נוסף, אם במשרד החינוך קיימת יחידה למניעת התעללות מינית בילדים וזו יחידה די גדולה, שיש בה צוות של הרבה יועצים ופסיכולוגים העוסקים בתחום הזה, סימן שמשרד החינוך מאוד מעוניין ביישום החוק.