ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 184, 2004-03-02 12:30

מיכאל איתן: רבותי, אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מיכאל איתן: אני מקדם בברכה את האורחים שלנו.

מיכאל איתן: הצעת החוק שנדון בה היום היא הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 40) (אצילת סמכויות היועץ המשפטי לממשלה), התשס"ד-2004.

מיכאל איתן: הצעת החוק הזאת באה מתוך ראייה של היועץ המשפטי לממשלה, על-פי הבנתו ודרכי עבודתו, שיש לעשות רביזיה בסדר-יומו הצפוף והעמוס של היועץ המשפטי לממשלה, והיא באה להאציל סמכויות, על מנת שגורמים נוספים יוכלו לבצע חלק מהמטלות שמוטלות כיום על היועץ המשפטי לממשלה, ושנעשות כדבר שבשגרה, כמעט ללא יכולת להקדיש תשומת לב, הררי תיקים בנושאים שונים שמגיעים אליו לחתימתו.

מיכאל איתן: (מאחר ש)היועץ המשפטי לממשלה הגיע למסקנה שעדיף שהדברים האלה ייעשו בדרך של אצילת סמכויות לאנשים נוספים.

מיכאל איתן: זה גם ישפר את יכולתו לקיים את תפקידו כיועץ המשפטי, וגם ישפר את הטיפול, לגופו של עניין, באותם ערמות תיקים, שעליהם הוא צריך לעבור במהירות הבזק ולחתום אחד אחרי השני בשיטה של סרט נע.

מיכאל איתן: הצעת החוק הזאת עברה בקריאה ראשונה, ואנחנו צריכים להכין אותה לקריאה שנייה ושלישית.

מיכאל איתן: (קורא תיקון סעיף 12 מנוסח הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' ____) (אצילת סמכויות היועץ המשפטי לממשלה), התשס"ד-2004 – הצעת משרד המשפטים מיום 2 במרץ 2004)

מני מזוז: בעבודה הפנימית במשרד איתרנו קרוב ל-300 הוראות חוק שמטילות במישרין תפקידים שונים על היועץ המשפטי לממשלה.

מני מזוז: בעבודת מטה מסודרת שעשינו הגענו למסקנה, שבחלק גדול מההוראות האלה זה היה בדרך השגרה.

מני מזוז: כשאמרו "היועץ המשפטי לממשלה", התכוונו שזאת האחריות של המוסד של היועץ המשפטי, לשכת היועץ המשפטי, משרד המשפטים, בלי לתת את הדעת אם הכמות המצטברת של הדברים, באותן 300 הוראות חוק, ביחד עם עשרות ומאות דברים אחרים, הם בכלל הופכים את זה לדבר אפשרי שהיועץ המשפטי לממשלה יטפל באופן אישי בכל הדברים.

מני מזוז: זה מתחיל מדברים לגמרי טכניים, הוא צריך לשבת ולחתום על מעל ל-2,000 כתבי הסמכה.

מני מזוז: זו ממש עבודה טכנית.

מני מזוז: כל שנה מחדשים כתבי הסכמי הסמכה למעל 2,000 תובעים ברשויות מקומיות, בוועדות תכנון.

מני מזוז: זו עבודה טכנית לגמרי, אבל, לפי החוק, רק היועץ המשפטי לממשלה יכול לעשות זאת.

מני מזוז: כל יום על השולחן יש ערמה, צריך להסתכל במי מדובר, לראות בכל זאת שאין טעות, ולחתום.

מני מזוז: וזה ממשיך בעיכובי הליכים.

מני מזוז: בשנים האחרונות, היועץ המשפטי לממשלה מטפל בכמה מאות תיקים.

מני מזוז: זה היה 400 בשנת 2002, בשנת 2001 זה היה 800.

מני מזוז: יש מאות תיקי עיכובי הליכים.

מני מזוז: מעל ל-100 תיקי עררים, ועוד הרבה דברים, שלא רק שאפשר מבחינה עניינית שהם יטופלו על-ידי גורם אחר, אלא גם, כפי שרמז, נדמה לי, יושב-ראש הוועדה, ייתכן מאוד שיתאפשר להקדיש להם קצת יותר זמן.

מני מזוז: בכל מקרה, אנחנו מדברים על אפשרות אצילה לדרג המקצועי הבכיר ביותר במשרד.

מני מזוז: הדרג הכי נמוך שמופיע כאן זה פרקליט מחוז.

מני מזוז: פרקליט מחוז זה תפקיד בכיר מאוד, זה מי שמוסמך להגיש כתבי אישום על תיקי רצח, שוד, אונס וכן הלאה.

מני מזוז: זה נע בין פרקליט מחוז ועד פרקליט המדינה, אנחנו מדברים על הדרגים הכי בכירים במערכת, ובאופן סלקטיבי.

מני מזוז: החוק הזה לא מעביר את הסמכות לאותם גורמים.

מני מזוז: הסמכות בחוק נשארת של היועץ המשפטי לממשלה, היא רק מאפשרת לו לאצול להם סמכות, ואצילה זה דבר גמיש.

מני מזוז: אפשר להאציל בחלק מהמקרים, חלק מהתיקים, עם כללים כאלה ואחרים, אפשר לשנות מהיום למחר אם רואים שמשהו מטופל טוב יותר אצל משנה לפרקליט המדינה או אצל פרקליט המדינה או אצל מנהל המחלקה הפלילית.

מני מזוז: כלומר, זה מאפשר, במסגרת די מוגבלת, אבל בכל זאת מאפשר, מרחב תמרון וניהול של הדברים במסגרת החוק שייקבע.

מני מזוז: מתוך כ-300 הסמכויות איתרנו כ-20 סמכויות בלבד.

מני מזוז: לא באנו עם הצעה לאצול או לאפשר לאצול את כל 300 הסמכויות.

מני מזוז: איתרנו כ-20 סמכויות בלבד, וזאת אחרי בדיקה פרטנית, שבה נעשתה עבודת מטה, שבה שיתפנו גורמים שונים, גם בתוך מערכת התביעה, גם ישבנו עם הסניגוריה הציבורית ועם גורמים נוספים שנוגעים בדבר.

מני מזוז: קיבלנו הערות, והגענו לאיזה מתכונת שהיא זו שמונחת בפניכם.

מני מזוז: הסעיף הראשון הוא הסעיף שעוסק בחתימה על ייפויי כוח.

מני מזוז: האמת היא שיש עוד חבילה של ייפויי כוח, שלא הכנסנו לפה, כי הם עוסקים בתחום האזרחי.

מני מזוז: גם שם יש לנו כמה מאות, אבל כיוון שהחוק כולו הוא חוק סדר הדין הפלילי, לא הכנסנו את זה לפה.

מני מזוז: עם ייפויי הכוח ההם אנחנו מגיעים ל-3,000 הסמכות לשנה, שברוב המכריע של המקרים זה ממש חתימה טכנית.

מני מזוז: בכל מקרה, פה אנחנו מדברים על כל התובעים ברשויות המקומיות, בוועדות התכנון בעיקר, וחלק, גם במשרדי הממשלה, המשרד לאיכות הסביבה, משרד החקלאות, משרד התחבורה, שמקבלים ייפוי כוח להיות תובעים, כל אחד בנישה הקטנה שלו.

מני מזוז: בהנחיות היועץ המשפטי לממשלה יש מערכת שלמה של הוראות שמסדירות למי נותנים ייפויי כוח ומי מפקח ואיזה דוחות.

מני מזוז: כל זה לא מוסדר בחוק.

מני מזוז: החוק כאן עוסק רק בחתימה הסופית אחרי כל התהליך שנעשה, שמוליד בסוף כתב ייפוי כוח, כתב הסמכה.

מני מזוז: זה סעיף 1 שעוסק בתיקון לסעיף 12 לחוק סדר הדין הפלילי.

סיגל קוגוט: האם יש למישהו הערה על הסעיף הזה?

סיגל קוגוט: אין הערות.

סיגל קוגוט: תיקון סעיף 64, תיקון סעיף 2א, זה סעיף חדש.

מני מזוז: סעיף 64 עוסק בעררים.

מני מזוז: כלומר, אדם שהגיש תלונה, והוחלט לסגור את התיק.

מני מזוז: החוק היום קובע מדרג של בעלי סמכויות, שאליהם יכול המתלונן להגיש ערר על ההחלטה לסגור נגדו את התיק.

מני מזוז: כשהמדרג העליון הוא היועץ המשפטי לממשלה, שהוא אמור להחליט כאשר ההחלטה ניתנה על-ידי הפרקליטות, והעילה היא היעדר עניין לציבור.

מני מזוז: כלומר, בהתקיים שני התנאים האלה, שזאת החלטת סגירה על-ידי פרקליטות, לא על-ידי משטרה או תובע אחר, והעילה היא לא היעדר ראיות, אלא היעדר עניין לציבור, הגורם שאליו עוררים הוא היועץ המשפטי לממשלה.

מני מזוז: כבר לפני כמה שנים תוקן החוק, וכתוב היום בחוק, ש"היועץ המשפטי לממשלה רשאי לאצול לפרקליט המדינה את סמכותו זאת", כלומר, לדון בעררים על סגירת תיק מחוסר עניין לציבור.

רשף חן: המשטרה זה גוף אחר?

מני מזוז: המשטרה זה גורם אחר בפרקליטות, יותר נמוך.

מני מזוז: אבל כשיש החלטה של הפרקליטות במחוזות לסגור תיק מחוסר עניין לציבור, כלומר, החלטה של פרקליטות מחוז, אפשר לערור על ההחלטה הזאת היום בפני היועץ המשפטי לממשלה או פרקליט המדינה.

מיכאל איתן: מה קורה בהיעדר ראיות?

מני מזוז: יש בפרקליטות המדינה פונקציה שנקראת "מנהלת תחום עררים", יש מחלקת עררים, שהיא מרכזת את הטיפול בעררים על כל שאר סגירות התיקים.

מני מזוז: הקטגוריה היחידה שמגיעה ליועץ המשפטי לממשלה או לפרקליט המדינה זה החלטה על-ידי פרקליטות מחוזית ארצית, כי זה נתפס כעניין היותר רגיש, זה יותר עניין של שיקול דעת ופחות עניין עובדתי.

מיכאל איתן: למי מגישים ערר על היעדר ראיות?

מני מזוז: מגישים את זה ליועץ המשפטי לממשלה, והיועץ המשפטי לממשלה, לפי החוק הקיים, כבר רשאי לאצול את זה לפרקליט המדינה.

מני מזוז: היועץ המשפטי לממשלה לא אצל את זה עד היום לפרקליט המדינה.

סיגל קוגוט: גם למשנה הוא יכול לאצול.

רשף חן: אם הוא יכול לאצול למשנה, לא צריך את התיקון.

סיגל קוגוט: אנחנו מדברים על היעדר עניין לציבור.

סיגל קוגוט: שאלו את היועץ מה קורה כשאין ראיות.

מני מזוז: אני מדבר על 64(ב), שאומר, "היועץ המשפטי לממשלה רשאי לאצול לפרקליט המדינה את סמכותו לפי סעיף קטן א(3)".

מני מזוז: זה קיים היום.

מני מזוז: בפועל לא נעשתה אצילה כזאת.

מני מזוז: זה נקבע, ככל הנראה, מתוך הנחה שהיועץ המשפטי לממשלה הוא אדם מאוד עסוק.

מני מזוז: אבל, גם פרקליט המדינה הוא מאוד עסוק.

מני מזוז: כך שזה לא פתרון להעביר מאדם מאוד עסוק אחד לאדם מאוד עסוק שני.

מני מזוז: לכן, מה שאנחנו מבקשים לתקן כאן זה, אפשרות לאצול למשנה לפרקליט המדינה.

מני מזוז: יש לפרקליט המדינה משנה לעניינים פליליים, ורצינו לאפשר את האפשרות לאצול את הסמכות לא לפרקליט המדינה, אלא למשנה לפרקליט המדינה, ששם יש אפשרות מעשית יותר לבצע את האצילה הזאת.

מני מזוז: אמרתי שהחוק לא מעביר את הסמכויות, אלא מאפשר אצילה, אבל זה לא אומר שכל מה שהחוק מאפשר לאצול, אנחנו ננצל.

מני מזוז: נצטרך על כל דבר לבדוק מי הגורם המתאים.

מני מזוז: כך, למשל, כבר היום, בעיכובי הליכים, למעשה, היועץ המשפטי רשאי לאצול את הסמכות שלו בכל תיקי עיכוב ההליכים.

מני מזוז: בפועל הוא לא עשה את זה, כי לא היתה פונקציה מתאימה לחלק מהתיקים, ולכן אנחנו עכשיו מבקשים לתקן את זה, כי אם אין לך גורם מתאים לטפל בנושא מסוים, זה לא עוזר לך שיש לך סמכות תיאורטית לאצול.

מני מזוז: סיגל קוגוט העירה לי הערת ניסוח, והסכמתי לה.

מני מזוז: פרקליט המדינה לא יכול כמובן לדון בערר על החלטה שהוא היה שותף לה, אז גם אם אוצלים למשנה לפרקליט המדינה, הוא לא יכול לדון בערר על החלטה שהוא היה שותף לה.

מני מזוז: זה אולי דבר מובן מאליו.

איל זנדברג: זה לא פרקליט המדינה, אלא המשנה, ובמקרה הזה, יש מספר משנים.

מני מזוז: זה מקובל עלי.

רשף חן: יש משנה ליועץ המשפטי לממשלה?

מני מזוז: הסעיף על עררים היה מדובר על משנים לפרקליט המדינה, יש משנים ליועץ המשפטי לממשלה, שהם רלוונטיים כאן בתיקון בעיכובי הליכים.

מני מזוז: המשנים ליועץ המשפטי לממשלה מטפלים בעיכובי הליכים, שזה הסעיף הבא שאנחנו מדברים עליו.

רשף חן: אין צורך לאצול למשנה יועץ המשפטי לממשלה?

מני מזוז: לא, הם לא עוסקים בעררים, הם עוסקים בעיכובי הליכים.

מני מזוז: עררים, אלה תיקים שצריך את המיומנות היומיומית של התעסקות עם התיק, יש הרבה ראיות ופרטים.

מני מזוז: לעומת זאת, עיכובי הליכים, זה יותר מדיניות, ולכן גם משנים ליועץ המשפטי לממשלה, שהם לא אנשי משפט פלילי פרופר יכולים לטפל בזה.

רשף חן: דווקא חוסר עניין לציבור ועיכוב הליכים, זה פחות או יותר שני פנים של אותה מטבע, מה גם שבחוסר עניין לציבור בדרך כלל אין נימוקים, אז אתה רק יכול לנחש.

דורית ואג: כבר אמרו פעם שזה מינוח לא טוב.

מני מזוז: בכל החלטת ערר, הפונה מקבל מכתב מנומק.

רשף חן: מה שכותבים בהחלטה הבסיסית, מהניסיון שלי לפחות, לא נתקלתי באף אחד מהנימוקים.

רשף חן: כותבים שבנסיבות העניין החליטו לסגור את התיק, גם לא כותבים "היעדר עניין לציבור", כי זה פוגע, ואין נימוק.

מני מזוז: כותבים עניין לציבור, חוסר ראיות, אלה רובריקות שחייבים למלא.

מני מזוז: הם לא כותבים את הנימוקים בטופס הסטנדרטי כשסוגרים תיקים.

רשף חן: הרובריקה במשטרה לא כוללת את המילים "היעדר עניין לציבור", היא כוללת: בנסיבות העניין אין סיבה לפתוח בחקירה.

סיגל קוגוט: זאת הפרשנות המשפטית של היעדר עניין לציבור.

סיגל קוגוט: אבל, לא תכתוב לאדם שאין עניין בתלונה שלו.

איל זנדברג: ההבדל העיקרי הוא שעיכוב הליכים עוצר מהלך שהפרקליטות או גופי התביעה יזמו, בעוד שערר, זה על כך שלא יזמו הליך.

איל זנדברג: סוג הפגיעה הוא שונה, ולכן גם הביקורת של הפרקליטות על עצמה הוא שונה.

איל זנדברג: ערר, זה בעצם שהפרקליטות לא החלה בהליך, ומבקשים שייסגרו אותו.

מיכאל איתן: (קורא תיקון סעיף 231 מנוסח הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' ____) (אצילת סמכויות היועץ המשפטי לממשלה), התשס"ד-2004 – הצעת משרד המשפטים מיום 2 במרץ 2004)

מני מזוז: המבנה הכללי הוא כזה: בעבירות של עיכוב הליכים יש שלוש קבוצות עיקריות של תיקים, יש תיקי משטרה מכל הסוגים, עוון, חטא, פשע, שזה היום המאגר הגדול ביותר של תיקים.

מני מזוז: רוב תיקי מדינת ישראל מוגשים על-ידי התביעה המשטרתית, לא על-ידי התביעה של משרד המשפטים.

מני מזוז: יש לנו קטגוריה אחרת של תיקים, שמוגשים על-ידי תובעים, אותם תובעים שדיברנו עליהם קודם.

מני מזוז: אלה תיקים, בדרך כלל מוניציפליים, בעיקר תכנון ובנייה, אבל גם רישוי עסקים, עבירות שמירת הניקיון ודברים כאלה.

מני מזוז: ויש התיקים שמוגשים על-ידי הפרקליטות כפרקליטות.

מני מזוז: החלוקה, שאנחנו מנסים לבנות כאן, בנויה קודם כול על עיקרון בסיסי אחד, שסמכות לעכב תיקי פרקליטות לא תהיה בידי גורם בפרקליטות.

מני מזוז: פה נכנסים לתמונה המשנים ליועץ המשפטי לממשלה או היועץ המשפטי לממשלה עצמו.

מני מזוז: היום, תיקי פרקליטות מטופלים על-ידי היועץ המשפטי לממשלה עצמו; תיקי פשע – פרקליטות; ותיקי חטא-עוון – פרקליטות, מטופלים על-ידי המשנים ליועץ המשפטי לממשלה.

מני מזוז: מה שאנחנו מוסיפים פה על המצב הקיים הוא שני דברים.

מני מזוז: האחד, הנושא של תיקי תכנון ובנייה, שהיום מטופלים על-ידי המשנים ליועץ המשפטי לממשלה.

מני מזוז: פה יש שתי חלופות.

מני מזוז: החלופה הראשונה מדברת על מנהל היחידה לאכיפת תכנון ובנייה.

מני מזוז: זאת יחידה שיש החלטת ממשלה להקים, אבל בינתיים אנחנו לא מקבלים, לא תקציבים ולא כוח-אדם, ולכן היא לא קמה, ולכן יש התוספת "או לפרקליט בדרגת ממונה".

מני מזוז: כלומר, אלה סוג של תיקים שמחייבים סוג של מומחיות והיכרות, והיחידה הזאת היתה אמורה להיות יחידה בראשות מישהו בדרגה של פרקליט מחוז או מנהל מחלקה בפרקליטות, והתפקיד שלה היה לקיים את כל מערך הפיקוח על התובעים ברשויות המקומיות, בוועדות התכנון.

מני מזוז: לכן חשבנו שחלק מהליך הפיקוח, הבקרה, ההנחיה של התובעים האלה היא גם הסמכות להחליט בבקשות לעיכוב הליכים על תיקים שהם מגישים.

מני מזוז: הקבוצה השנייה, שיהיה בה חידוש, היא בפסקה (4), ואלה תיקי המס.

מני מזוז: אלה תיקים שברובם המכריע מוגשים על-ידי תובעים ברשויות המס, כלומר, תובעים של מס-הכנסה, מע"מ והמכס.

מני מזוז: מיעטנו פה במפורש אישומים שמוגשים על-ידי פרקליטות.

מני מזוז: יש כאלה, לא רבים.

מני מזוז: תיקי מס גדולים, מי שמגיש את כתב האישום זו הפרקליטות, ואז הם לא יטופלו על-ידי פרקליטות המדינה.

מני מזוז: אבל, האישומים שמוגשים על-ידי תובע במס-הכנסה או במע"מ או במכס, סמכות העיכוב תהיה בידי מנהל המחלקה הפיסקלית בפרקליטות המדינה, שהוא הגורם המקצועי שממונה על התובעים האלה, על המערכות האלה.

מני מזוז: זה בגדול מבנה הדברים.

מני מזוז: הדברים האחרים קיימים.

מני מזוז: כלומר, היום מטופלים תיקי עיכובי הליכים על-ידי שלושה גורמים: על-ידי היועץ המשפטי לממשלה, שהיום מטפל בתיקי פשע פרקליטות, פלוס תיקי המס, שנשארו כסרח עודף, שלא היה לו טיפול קודם; המשנים ליועץ המשפטי לממשלה, שמטפלים בשאר תיקי הפרקליטות ובכל התיקים של התובעים המוניציפליים, ויש לנו מנהלת המחלקה לעיכובי הליכים, שמטפלת בכל תיקי עוון וחטא של המשטרה.

לבנת משיח: יש עוד פשע – משטרה, וזה על-ידי המשנים.

מני מזוז: חטא ועוון – פרקליטות, זה על-ידי המשנים.

מני מזוז: זאת החלוקה היום, והשינוי הוא, כפי שאמרתי, תיקי מס שיעברו למנהלת המחלקה הפיסקלית, ותיקי תכנון ובנייה, שמטופלים היום על-ידי המשנים, ירוכזו על-ידי מנהל יחידה, שיעסוק בתחום של התכנון והבנייה.

סיגל קוגוט: הערנו אתמול הערה, ואני רואה שגם לשכת עורכי-הדין מעירה על זה, לגבי הסטייה מהעיקרון שתיארת קודם, שפרליקות לא מבקרת פרקליטות.

סיגל קוגוט: פסקה (1) מאפשרת לאצול לפרקליט המדינה ולמשנה גם תיקי פרקליטות.

סיגל קוגוט: אני יודעת שרוב התיקים הם לא תיקים של פרקליטות, אז גם מבחינת העומס, אם נעשה סייג, ובתיקים האלה, הספציפיים, לא יטפלו, מה הוביל אתכם לחרוג מהכלל שתיארת קודם?

מני מזוז: אמרתי קודם, ואני עומד מאחורי זה, המדיניות שלי היא שפרקליטות לא תטפל בתיקי פרקליטות.

מני מזוז: בפועל, גם היום זה המצב, ואין לנו כוונה לשנות את זה.

מני מזוז: עם זאת, חשבתי שכאשר מדברים על פרקליט המדינה או על משנה לפרקליט המדינה, הם נמצאים פה משתי סיבות: האחת, סיבה ארגונית.

מני מזוז: נוצר, קודם לכן, מצב, שיש לגורמים בפרקליטות סמכויות שאין לממונים עליהם, ואז זה יצר מצב שנראה היה לא תקין מבחינה ארגונית.

מני מזוז: אני לא רואה מצב, כפי שאמרתי קודם לגבי עררים, גם לגבי עיכובי הליכים, להטיל על פרקליט המדינה לטפל באופן שוטף בעיכובי הליכים מכל סוג שהוא.

סיגל קוגוט: אני לא חושבת שהוא צריך בכלל, לא רק בגלל העומס.

סיגל קוגוט: בערר, אתה לא מניע תהליך ומישהו מתלונן על זה, אבל בעיכוב, אתה מבקר פעולה שאיש שלך עשה.

מני מזוז: פסקה 01) היא כללית, והיא חלה על כל התיקים, היא יכולה לחול גם על תיקים של רשויות המס.

סיגל קוגוט: השאלה אם מותר לסייג.

מני מזוז: במידה רבה מאוד זאת התפרצות לדלת פתוחה, כי זאת המדיניות שלנו.

מני מזוז: להבדיל מפסקאות (2), (3) ו-(4), שכתבנו את זה במפורש, במפגיע, בשום מקרה, בשום תנאי, אי-אפשר לטפל.

מני מזוז: לגבי פרקליט מדינה ומשנה לפרקליט המדינה לא כתבנו משתי סיבות: האחת, כיוון שההנחה שלנו, שהם לא אמורים לטפל בשוטף בעיכובי הליכים.

מני מזוז: עם זאת, חשבתי שבתיקים מסוימים, במקרים חריגים, כשעלול להיות מצב שפרקליט המדינה יטפל בתיק.

מני מזוז: אני זוכר בתקופה של היועץ המשפטי לממשלה הקודם, היתה בעיה של ניגוד עניינים, כי הוא לא יכול היה לטפל, הוא הכיר מישהו וכן הלאה, והוא לא יכול היה להעביר לפרקליט המדינה, וזה היה תיק די חשוב או מורכב.

מני מזוז: אני לא חושב שיש בעיה אינהרנטית של ניגוד עניינים, שאם תובע בפרקליטות נצרת הגיש כתב אישום על שימוש בכרטיס אשראי, יש בעיה קונספטואלית שפרקליט המדינה יעכב הליכים.

מני מזוז: פרקליט המדינה עושה ביקורת הרבה יותר מהותית ומשמעותית על החלטות של הפרקליטויות.

מיכאל איתן: לא מדובר על החלטות של תובע, מדובר על החלטות של פרקליטים.

מני מזוז: מוגשים אלפי כתבי אישום על-ידי הפרקליטויות בכל רחבי הארץ.

מיכאל איתן: זה עניין מערכתי.

מני מזוז: אם נראה לכם, אני מוכן לקבל את זה.

מני מזוז: זה לא נראה לי עניין דרמטי.

מני מזוז: אם עושים את זה, כבר כדאי לעשות הוראה כללית.

סיגל קוגוט: נשלח לכם נוסח.

מני מזוז: זה מקובל עלי.

מני מזוז: ביקשנו לאפשר אצילת סמכות על חידוש הליכים.

מני מזוז: כלומר, ברגע שמעכבים הליכים, לעתים קרובות עושים את זה תוך אזהרה, שאם האיש עובר עבירה אחרת בתוך שנה, או בתוך חמש שנים, מחדשים את ההליכים.

מני מזוז: כל חידושי ההליכים היום מגיעים ליועץ המשפטי לממשלה, והם ימשיכו להגיע.

מני מזוז: לא ביקשנו לאצול, כי רצינו שתהיה עין אחת שתראה את התמונה הכוללת, למרות שיש לא מעט תיקים כאלה.

מני מזוז: זה דבר שאנחנו משאירים כסמכות בלעדית של היועץ המשפטי לממשלה.

מיכאל איתן: בשולי העניין הזה.

מיכאל איתן: מה שנקרא "עסקאות טיעון ועסקאות כופר", באיזה קטגוריה זה נכלל?

מני מזוז: עסקאות טיעון זה לא נמצא כאן, וכופר, זה תלוי.

מני מזוז: כופר יכול להיות בשלב ראשון כתחליף לכתב אישום.

מני מזוז: יש בקשות לעיכוב הליכים, שבאות אחרי שהוגש כתב אישום, והנאשם מבקש שימירו לו את כתב האישום בכופר, ואז, זה בעצם עיכוב הליכים, וזה נכלל בקטגוריה של עבירות מס.

מני מזוז: עבירות מס, זה כולל מה שאנחנו מכנים "תיקי כופר", רק באותם מצבים שכבר הוגש כתב אישום, והאדם מסכים לשלם כופר במקום כתב אישום.

סיגל קוגוט: לפני שאנחנו עוברים לסעיף 3.

סיגל קוגוט: נעשה נוסח משופר.

סיגל קוגוט: בסעיף 4 סיכמנו מראש עם היועץ המשפטי לממשלה, שה"למעט באישום שהוגש בידי פרקליט" יהיה גם על העבירות הנלוות.

סיגל קוגוט: ברור שהכוונה היא על הכול.

מני מזוז: מקובל עלי.

מיכאל איתן: (קורא תיקון סעיף 242 לנוסח הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' ____) (אצילת סמכויות היועץ המשפטי לממשלה), התשס"ד-2004 – הצעת משרד המשפטים מיום 2 במרץ 2004)

מני מזוז: סעיף 242 הקיים, בחוק סדר הדין הפלילי, מסמיך את פרקליט המדינה להעניק סמכות, הנתונה בחוק לפרקליט מחוז, לכל פרקליט אחר בפרקליטות.

מני מזוז: אבל פה רצינו למנוע מצב שבו החוק הזה מעניק סמכות לפרקליט מחוז, והוא יעביר את זה הלאה.

מני מזוז: אמרנו, שבדברים שהוא קיבל לפי החוק שלנו, הוא לא יכול להעביר הלאה.

מיכאל איתן: (קורא סעיף 4, תיקון סעיף 242א, בנוסח הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' ____) (אצילת סמכויות היועץ המשפטי לממשלה), התשס"ד-2004 – הצעת משרד המשפטים מיום 2 במרץ 2004)

מני מזוז: הרעיון פה היה, במקום לעשות תיקונים לכל אחד מהסעיפים, לבנות מנגנון שיש בו, מצד אחד הפונקציות כאן, אלה הפונקציות בתוך המערכת של הפרקליטות, שלהן אפשר לאצול את הסמכויות.

מני מזוז: כל הנושאים האלה הם בתחום הפלילי, במובן הרחב של המושג, ופסקה (ב) מדברת על מנגנון תיקון לעדכון התוספת באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מני מזוז: ברשותכם, אני אעבור על הסעיפים הרלוונטיים.

מני מזוז: סעיפים 94(ג) ו-94א(ג) עוסקים בחידוש הליכים.

מני מזוז: סעיף 94 מדבר על מצב שבו בית המשפט, בהסכמה של התובע והנאשם גם יחד, רשאי לבטל אישום עד להכרעת הדין.

מני מזוז: סעיף קטן (ג) מסמיך את היועץ המשפטי לממשלה להגיש מחדש אישום שבוטל בהסכמה, מטעמים שיירשמו.

מני מזוז: המשמעות כאן היא, שהסמכות לחדש הליכים תהיה לא רק של היועץ המשפטי לממשלה, אלא הוא יכול לאצול לשלוש הפונקציות הבכירות בתחום הפלילי בפרקליטות המדינה.

מני מזוז: סעיף 21 לחוק טיפול בחולי נפש עוסק במצב שנקבע שאדם לא יכול לעמוד לדין, ומוצא לו צו אשפוז, ואחרי זמן הוא מבריא, ואז, במקום ללכת הביתה, החוק מסמיך להגיש נגדו אז כתב אישום, כשהוא כבר נהיה כשיר, אבל שוב, באישור היועץ המשפטי לממשלה.

מני מזוז: גם פה אנחנו רוצים לאפשר אצילת הסמכות לשלוש הפונקציות הבכירות במערכת התביעה.

מני מזוז: סעיף 14 לחוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) עוסק בסיטואציה של העמדת קטין לדין לאחר שנה.

מני מזוז: הסעיף אומר ש"אין להעמיד לדין קטין בשל עבירה אם עברה שנה מיום ביצועה, אלא בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה".

מני מזוז: כלומר, נקבעה תקופת התיישנות קצרה מאוד במציאות הישראלית לקטין.

מני מזוז: עם זאת, ניתנה סמכות ליועץ המשפטי לממשלה בכל זאת להחליט על העמדה לדין.

מני מזוז: ברור ששיקול הדעת הוא, שככל שהנסיבות חמורות יותר, האינטרס הציבורי בהעמדה לדין הוא גבוה יותר, או שגיל הקטין קרוב מאוד לגיל בגירות.

מני מזוז: סעיף 124 לחוק העונשין עוסק במעצר בעבירות ביטחון.

לבנת משיח: רק בגידה וריגול.

מני מזוז: "בית-משפט רשאי על-פי בקשת היועץ המשפטי לממשלה לצוות על מעצר אדם החשוד בעבירה לפי סימנים ב' או ד' לתקופה שיקבע או שיאריך, ושלא תעלה בכל פעם על 30 יום, ובכללה על ארבעה חודשים.

מני מזוז: " זה סעיף 124.

מני מזוז: סעיף 354 עוסק באישום בעבירת מין נגד קטין.

מני מזוז: זה אותו סעיף שקובע תקופת התיישנות הרבה יותר ארוכה כשמדובר בעבירות מין נגד קטינים.

מני מזוז: המציאות מלמדת שלעתים קרובות, רק אחרי שהם הופכים להיות בגירים, הם יכולים, מעיזים, מסיבות כאלה או אחרות, רק אז הם מציפים את הבעיה.

מני מזוז: עם זאת, מצד אחד, האריך המחוקק את תקופת ההתיישנות, מצד שני, הוא דורש, שהגשת כתב האישום תהיה באישור היועץ המשפטי לממשלה, כדי לאזן בין שני האינטרסים.

מני מזוז: סעיף 69 עוסק בקובלנה פלילית נגד עובד מדינה במילוי תפקידו.

מני מזוז: לא יכולה להיות מוגשת קובלנה נגד עובד מדינה במילוי תפקידו, אלא בהסכמת היועץ המשפטי לממשלה.

מני מזוז: סעיף 229(ג), שהוא עניין לגמרי טכני, הוא הסמכת תובע בעבירות של ביטול עבירות קנס.

מני מזוז: סעיף 4 לחוק הנוער עוסק באישום נגד בגיר וקטין יחד.

מני מזוז: זה מתעורר לא פעם בעבירות כשאחד בן 18.5 ואחד בן 17.5, שהיו מעורבים באותה עבירה, באותה פרשייה, אבל שוב, כיוון שקטין זכאי להישפט בפני בית-משפט לנוער ובגיר לא, החוק קובע הסדר שיחייב מצד אחד אישור היועץ המשפטי לממשלה להגיש כתב אישום נגד קטין ובגיר יחד, עם זאת, קובע הוראות, כולל סמכות לבית-משפט, ויכול בית-משפט להפריד את הדיון, למרות ההסכמה של היועץ המשפטי, וכלפי הקטין, בכל מקרה, הוא מפעיל סמכויות כבית-משפט לנוער.

מני מזוז: סעיף 17(ב) עוסק במעצר מעל 30 יום של עצור לפני כתב אישום.

מני מזוז: מעצר מעל 30 יום טעון הסכמת היועץ המשפטי לממשלה.

מני מזוז: סעיף 35(ד) עוסק בהארכת מניעת פגישה עם עורך-דין מעבר לעשרה ימים.

מני מזוז: סעיפים 17(ב) ו-35(ד), לפי בקשתה של סיגל קוגוט הסכמתי להעלות לרובריקה הקודמת, שזה לא יהיה ברמת פרקליט מחוז, ליצור ריחוק מסוים מהפרקליטות, שמטפלת בתיק עצמו, שזה יהיה גורם בפרקליטות המדינה, שהוא זה שיעשה, מתוך ריחוק מהתיק, את השיקול הזה.

מני מזוז: סעיף 58 הוא עניין יותר טכני, זה הארכת ערובה מעבר ל-90 יום.

מני מזוז: סעיף 38 לפקודת הסמים המסוכנים עוסק בעבירות חוץ.

מני מזוז: כלומר, עבירת סמים שאזרח ישראלי ביצע בחוץ-לארץ.

מני מזוז: יש סמכות לשפוט אותו, אבל שוב, גם כאן, דורשים הסכמת היועץ המשפטי לממשלה.

מני מזוז: פסקה (5) בסעיף 8א לחוק העבירות המינהליות היא הוראה טכנית לגמרי, זה הסמכת תובע לעניין ביטול עבירות קנס.

מני מזוז: סעיף 9 לחוק העונשין זאת עבירת חוץ רגילה, לאו דווקא בסמים.

מני מזוז: סעיף 123 לחוק העונשין זה אישום בעבירה לפי פרק ז', שעוסק במגוון רחב מאוד של עבירות ביטחון, עבירות מסוגים שונים.

מני מזוז: פסקה (7) בסעיף 14 לחוק השיפוט הצבאי מסמיכה את היועץ המשפטי להעביר דיון מבית-משפט צבאי לבית-משפט אזרחי.

מני מזוז: כשמוגש אישום בבית-משפט צבאי נגד חייל, וכתב האישום מתייחס לעבירה שהוא לא ביצע בקשר לחיילותו – למשל, אם הוא ביום שישי, בבית, מעשן סמים, ואלה המקרים הקלאסיים – יש סמכות ליועץ המשפטי להעביר את הדיון מבית-משפט צבאי לבית-משפט אזרחי.

מני מזוז: הצבא ביקש להכניס גם את סעיף 15 לחש"צ, שהוא הוראה זהה שעוסקת באזרחים עובדי צה"ל, ולהעביר גם את זה לקטגוריה הראשונה, לא בגלל הרגישות הגדולה, כי כמעט בכל התיקים זה נעשה בהסכמה, אלא, הם רצו שהנושא הזה ירוכז על-ידי גורם אחד בפרקליטות המדינה, ולא יפוזר בין חמישה פרקליטי מחוז, ואנחנו מסכימים לזה, אין הצדקה לפיזור.

מני מזוז: מצד רגישות הנושא הוא יכול היה להיות מטופל בפרקליטות מחוז, אבל השיקול הארגוני מקובל עלינו.

איל זנדברג: במכוון לא נזכר משנה ליועץ המשפטי לממשלה בקטגוריות?

מני מזוז: אלה כולן סמכויות בעבודה השוטפת של תביעה, תביעה פרופר, ולכן חשבנו שזה צריך להישאר במערכת התביעה, להבדיל מעיכוב הליכים, שזה נתפס כמשהו קצת דומה למעין חנינה או ביקורת על התביעה בהגשת אישום, ששם יש יתרון מסוים שזה יהיה על-ידי המשנים ליועץ המשפטי לממשלה, כלומר, ניתוק ממערכת התביעה, שהתביעה לא תבקר את עצמה.

מני מזוז: פה מדובר על מנגנוני בקרה פנימיים.

מני מזוז: בכל מערכת יש מנגנוני בקרה פנימיים שהיררכיה יותר גבוהה בודקת היררכיה יותר נמוכה, לפי רמת רגישות של דברים.

מני מזוז: כל הסמכויות כאן הן סמכויות שוטפות של מערכת התביעה.

איל זנדברג: אני לא רואה קושי עם זה, רק שזה חוסם את האופציה בעתיד, במקרים שתרצו.

יפעת רווה: אפשר להוסיף, שאם בעתיד תהיה סמכות אחרת שרוצים להוסיף, וכן מתאימה למשנה, סעיף 242א(ב) מאפשר לשנות את התוספת.

עמי קובו: אנחנו מצטרפים לדברים לגבי עיכוב הליכים.

עמי קובו: אנחנו שמחים על התיקון, כי שם מאוד הפריע לנו העניין.

עמי קובו: לגבי סעיף 14 לחוק הנוער (שפיטה,ענישה ודרכי טיפול), גם פה אנחנו חושבים שיש מידה של בקרה על עבודת הפרקליטות, מכיוון שקורה, לעתים קרובות, שהמצב שלא הגישו בתוך שנה כתב אישום נגד הקטין הוא מתוך עומס עבודה.

עמי קובו: הפרקליט שטיפל בתיק היה צריך להגיש את כתב האישום או אותה פרקליטות, וזה נסחב ונסחב ולא הוגש, ועברה שנה.

מני מזוז: בדרך כלל זה משטרה ולא פרקליטות.

רז נזרי: ברוב המקרים זה או משטרה או שעברה שנה, משום שהקטין התלונן רק אחרי שנה.

רז נזרי: מה שאתה מדבר אלה מקרים מאוד מעטים.

עמי קובו: בתיקי משטרה, אין לנו שום הערה.

מני מזוז: תיקי משטרה הם התיקים האופייניים.

מני מזוז: נדיר שהצורך מתעורר משום שזה היה על המדף בפרקליטות.

מני מזוז: אבל גם אז אנחנו מדברים על תיק שנניח שהוא היה על מדף בפרקליטות בבאר-שבע, הוא מגיע לפרקליט המדינה או למשנה לפרקליט המדינה או למנהל המחלקה הפלילית, איפה אתם רואים בעיה?

מני מזוז: זו ביקורת פנימה של המערכת.

מני מזוז: יש כלל, שאני חושב שהוא אחד הדברים הנכונים והחשובים בפרקטיקה של הפרקליטות, שככלל, בערעורים לא מופיע פרקליט שהופיע בערכאה ראשונה, למרות שזה כרוך בעבודה כפולה.

מני מזוז: יש פרקליט, ניהל תיק במשך שלוש שנים, מוגש ערעור לבית-המשפט העליון, הוא לא מופיע בדרך כלל, למעט מקרים חריגים, למרות שזה מחייב פרקליט חדש בפרקליטות המדינה ללמוד מחדש את התיק.

מני מזוז: המגמה היא, שתהיה ביקורת פנימית של המערכת, וקורה לא פעם, וזה לא דבר נדיר, שבפרקליטות המדינה מסכימים לערעורים שמוגשים או מסכימים לשנות את הכרעת הדין.

מני מזוז: כלומר, זה דבר מובנה בכל מערכת שמקיימת ביקורת על הדרגים היותר נמוכים.

מני מזוז: יש דברים שהם בעלי רגישות גבוהה יותר, ואז, אפילו מבחינת מראית פני הצדק כלפי הציבור, נכון ליצור הפרדה, ויש דברים שהם יותר עבודה מינהלתית.

מני מזוז: אני לא רואה, גם באותם מעט מקרים שהתעכב טיפול- - -

עמי קובו: זו מסה קטנה מאוד, אין ספק.

מני מזוז: אם נעביר את זה למשנים, שוב, אנחנו לוקחים משהו שהוא עבודת תביעה פרופר, מעבירים את זה למערכת שלא עוסקת בזה, חלק גדול מהמשנים לא עוסקים בפלילים.

מני מזוז: בשביל הערך המוסף הקטן, בחלק קטן מאוד של המקרים, אני חושב שאנחנו עלולים לשלם מחיר יותר גדול בעבודה השוטפת של הדברים, ולא נראה לי שזה מוצדק.

עמי קובו: לעניין סעיף 21 לחוק הטיפול בחולי נפש, גם שם יש בעיה דומה.

עמי קובו: שם מדובר על מצב שהפרקליטות התחילה לנהל תיק נגד נאשם, והרצון שלה להרשיע אותו סוכל באמצעות חוות-דעת מומחה, שאומרת שהוא לא כשיר לעמוד לדין.

עמי קובו: זאת אומרת, הפרקליטות יזמה כתב אישום, הגישה כתב אישום, והכוונה סוכלה ונתקעה, ועכשיו, לאחר חלוף זמן, אומרים לה שהיא יכולה עכשיו ליזום.

עמי קובו: אני משער שכוונת המחוקק מלכתחילה, להעביר את זה ליועץ המשפטי לממשלה, היתה כדי שלא אותו גוף שכוונתו סוכלה, הוא זה שיצטרך מחדש להחליט על העמדה לדין, בפרט שאנחנו מדברים פה על מצב שהוא סיכון כפול – אדם עמד לדין פעם אחת, זה הופסק, ועכשיו מעמידים אותו שוב.

מיכאל איתן: זה לא סיכון כפול.

מיכאל איתן: אדם שנמצא לא כשיר, הוא לא היה בסיכון.

מני מזוז: אני לא רואה את הסיטואציה כסיכול כוונת הפרקליטות להעמיד לדין.

מני מזוז: העמידו אדם לדין על בסיס ראיות ועניין לציבור, כמו בכל תיק, זה הגיע לבית-המשפט.

מני מזוז: מצא בית-המשפט, לפי חוות-דעת מומחים, שהאיש לא כשיר לעמוד לדין, זה בכלל לא במישור של הפרקליטות, הפרקליטות לא קובעת כשירות נפשית, רפואית, של אדם לעמוד לדין.

מני מזוז: לכאורה, סדר הדברים הרגיל, הטבעי, שהאדם לא היה מסוגל לעמוד לדין במשך שנה או שנתיים, הוא הפסיק להיות לא כשיר לעמוד לדין, ולכאורה הוא צריך לחזור למשפטו.

מני מזוז: זה המצב הטבעי של הדברים.

מיכאל איתן: מה עוד שיש הרבה מחלות שהן מחלות מחזוריות, זאת אומרת, אתה במצב מסוים שאתה באמת לא יכול לעשות שום דבר, ואחרי זמן יש שינוי.

מני מזוז: בעיני, הסיטואציה היתה צריכה להיות הפוכה.

מני מזוז: המצב שאדם לא יעמוד לדין הוא זה שצריך להיות חריג.

מני מזוז: למשל, אם הוא היה מאושפז עשר שנים, 15 שנה, אומרים: למה נזכרים עכשיו, כבר יש חוסר עניין לציבור.

מני מזוז: סלח לי על האנלוגיה, אבל, למשל, לגבי חסינות של חברי כנסת, כשהם מפסיקים להיות חברי כנסת, אפשר שוב להעמיד אותם לדין על עבירה.

מיכאל איתן: היה פה מקרה שרדפו את צ'רלי ביטון על בקבוק שמן, שנים על שנים, פעם, לפני שהוא היה חבר כנסת.

מיכאל איתן: לא עזבו אותו במנוחה, כל הזמן באו לכאן להסיר לו את החסינות.

מיכאל איתן: אחרי שהוא הפסיק להיות חבר כנסת כבר עזבו אותו, לא באו שוב, אבל לפרקליטות היה עניין לחזור פעם אחר פעם.

מני מזוז: להבדיל מחסינות, שזאת החלטה שבאה הכנסת, באותם מקרים חריגים, ואומרת ליועץ המשפטי: אתה חושב שיש עניין להעמיד לדין, אנחנו מונעים ממך.

מני מזוז: אז נוצר לכאורה איזה קונפליקט.

מני מזוז: אגב, שם, אחרי שחבר כנסת מפסיק להיות חבר כנסת, לא צריך אישור מיוחד.

מני מזוז: כאן אין שום קונפליקט.

מני מזוז: הפרקליטות או המשטרה- - -

מיכאל איתן: נדמה לי שכנסת מפסיקה והוא נבחר מחדש, אפשר עוד פעם, אפשר בכל פעם.

מיכאל איתן: היה פעם, כשהתחלפה כנסת, ואז עלתה השאלה של בקשה מחדש, והוחלט שאין בעיה.

מיכאל איתן: מה קורה באותה כנסת?

סיגל קוגוט: לפעמים גם אפשר, בגלל ריבונות הכנסת.

מני מזוז: התפיסה שלנו, שאפשר עקרונית, אבל זה מצדיק איזה שינוי נסיבות.

מני מזוז: אי-אפשר סתם לטרטר את האיש ואת הכנסת.

מיכאל איתן: היה פעם מקרה עם חבר הכנסת שלמה עמר ב"אגד".

סיגל קוגוט: שם, האחרים הורשעו.

מיכאל איתן: היו שלושה חשודים, שניים הועמדו לדין, והחסינות של שלמה עמר לא הוסרה.

מיכאל איתן: הם הורשעו באותה פרשה שהוא היה מעורב בה.

מיכאל איתן: אחת הטענות היתה אז של ליבאי, שהתנגד להסרת החסינות, שאין שום סיכוי בעולם שהוא יורשע.

מיכאל איתן: אחרי שהוא הורשע, חזרו שוב.

מיכאל איתן: אני רק לא זוכר אם זה היה בין כנסת לכנסת.

רז נזרי: בכנסת הזאת לא הסירו את החסינות של חברת הכנסת בלומנטל, ואחרי שינוי נסיבות, כשעלה דבר חדש, כן הסירו.

מיכאל איתן: אז אני לא זוכר אם היה הבדל בין כנסת לכנסת, כאן זה באותה כנסת.

מני מזוז: אני לא חושב שיש פה איזה קונפליקט בין הרשות התובעת, שהיא המשטרה או הפרקליטות, לבין ההליך של טיפול בחולי נפש – צו אשפוז.

מני מזוז: אלה שני מישורים נפרדים.

מני מזוז: ברגע שהוסרה המניעה מבחינת מחלת הנפש, אז צריך לשקול מחדש את העניין לציבור.

מני מזוז: הרעיון היה שלא אחרי הרבה שנים, או אם חל שינוי בנסיבות, צריך לשקול שבכל זאת האיש היה מאושפז.

מני מזוז: אני לא רואה פה קונפליקט או ניגוד אינטרסים.

מני מזוז: גם כאן אנחנו לא מציעים שתהיה סמכות אוטומטית, זה עדיין צריך לבוא לפרקליט המדינה או למשנה לפרקליט המדינה לשקול את זה.

מני מזוז: זה לא הרשות התובעת, לא המשטרה ולא פרקליטות המחוז.

מני מזוז: יש פה בכל זאת בקרה נוספת של אינסטנציה גבוהה יותר, ואני לא חושב שיש פה ניגוד אינטרסים.

סיגל קוגוט: יש מכתב של עורכת-הדין רחל תורן-כהן, וראיתי שאתה, עורך-הדין עמי קובו, ראיתי שהיית מכותב, לגבי פסקה (1).

סיגל קוגוט: ההערה שלה היתה לגבי חידוש הליכים, שהיא סבורה שזה צריך להיות דומה לעיכוב הליכים.

סיגל קוגוט: האם אתם סבורים כך?

סיגל קוגוט: היא סברה שגם סעיף 94, שקודם ההליכים הופסקו בהסכמה, וכעת הם מחודשים, צריכה להיות בקרה אחרת מאשר הפרקליטות.

מני מזוז: סעיף 94א, במצב שנאשם נעלם ואי-אפשר למצוא אותו.

מני מזוז: אלה שיקולים פרופר של ניהול תיק ואילוצים פנימיים של ניהול תיק.

מני מזוז: להבדיל מעיכוב הליכים, זה משהו חיצוני לגמרי.

מני מזוז: עיכוב הליכים זה דומה קצת לחנינה.

מני מזוז: בדרך כלל, בעיכוב הליכים אדם לא מעלה טענות נגד עצם ההעמדה לדין במובן שהוא לא ביצע את העבירה, הוא אומר שהוא ביצע, אבל, חלילה, הוא חטף סרטן, הבן שלו נפגע, יש כל מיני שיקולים שהם דומים לשיקולי חנינה, ולכן יש אינטרס מובהק ליצור ניתוק בין הרשות המאשימה, רשות התביעה, לרשות שמחליטה על זה.

עמי קובו: לגבי סעיף 69 לחוק סדר הדין הפלילי , שמדובר בו על אישור קובלנות, כאשר הקובלנה היא נגד פרקליט מפרקליטות המדינה, והמקרים נדירים ביותר, אם הקובלנה היא נגד פרקליט, הטיפול בקובלנה לא צריך להיות בידי הפרקליטות.

מני מזוז: אני מסכים לגמרי, אבל לא כל חריג צריך לכתוב בחוק.

מני מזוז: סעיף 242א כותב שאפר לאצול סמכות בדרך כלל לסוגי עניינים או לעניין מסוים.


דוד וינר: סעיף 231, חידוש ההליכים אחרי עיכוב, מצאתם לנכון לא לאצול, עם זאת, מצאתם לנכון, בסיטואציה של חזרה מאישום והסכמה לאחר מכן, את זה כן תאצלו?


דוד וינר: אני לא מדבר על השהיית הליכים, אני מדבר על סיטואציה של חזרה בהסכמה מכתב אישום.

איל זנדברג: זה סעיף 94.


דוד וינר: מצאתם לנכון לאצול את זה בסיטואציה שיש הסכמה בחזרה מאישום.


דוד וינר: למה עשיתם את ההבחנה בין שתי הסיטואציות?


דוד וינר: אני לא מדבר על התליית הליכים, אני מדבר על חזרה מאישום בהסכמה.

מני מזוז: הנושא של עיכוב הליכים הוא מטריה נפרדת לגמרי, היא לא חלק אינטגרלי של ההליך הפלילי.

מני מזוז: סעיף 94, כמו סעיפים אחרים, עוסק בכל מיני אילוצים של ניהול ההליך הפלילי.

מני מזוז: לכן שם צריך בקרה על-ידי דרג גבוה יותר, אבל לא צריך להוציא את זה ממערכת התביעה בכלל.

מני מזוז: בצדק, הערת קודם, שבכל הדברים האלה אפשר לסמן רמה כזאת או אחרת של ריחוק, השאלה, מה הרמה.

מני מזוז: ככל שהרמה יותר מהותית, אנחנו מרחיקים יותר.

מני מזוז: זה הרעיון.

מיכאל איתן: תודה רבה.

מיכאל איתן: לאחר שהוועדה שמעה את דברי ההסבר, ולאחר מספר תיקונים שהוכנסו, אנחנו מבקשים לאשר את הצעת חוק סדר הדין הפלילי (תיקון מס' 40) (אצילת סמכויות היועץ המשפטי לממשלה), התשס"ד-2004 לקריאה שנייה ושלישית במליאה.

מיכאל איתן: מי בעד?

מיכאל איתן: בעד – פה אחד

מיכאל איתן: תודה רבה.