ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר 169, 2004-07-06 10:00

אברהם הירשזון: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

אברהם הירשזון: ראשית אני מבקש להודות לשופט גולדברג על בואו לוועדת הכספים.

אברהם הירשזון: הנושא הראשון זה חוק גיל פרישה, התשס"ד-2003, דיווח על הביצוע.

אברהם הירשזון: אתם ודאי יודעים שעסקנו בשבועות האחרונים בצורה די אינטנסיבית בנושא של הבאג של הארבעה חודשים למי שיוצא לפרישה מוקדמת.

אברהם הירשזון: נוכחנו לדעת שיהיו אנשים – אולי לא רבים בהתחלה – שלא יוכלו לקבל את משכורתם במשך החודשים האלה.

אברהם הירשזון: הדיונים התקיימו בוועדה, קבענו צוות של שניים מחברי הוועדה, בייגה שוחט וחיים כץ, והצוות הזה עשה עבודה מצוינת.

אברהם הירשזון: אני רוצה להודות להם בשם כל חברי הוועדה.

אברהם הירשזון: הם נפגשו גם עם השופט גולדברג וגם עם נציגי האוצר, והביאו בפניהם את חומרת העניין.

אברהם הירשזון: ניהלנו גם דיונים אתמול אחר הצהרים בחדרי, ואני מקווה שהנושא נשא פרי.

אברהם הירשזון: אבקש את השופט גולדברג להתייחס.

השופט מנחם גולדברג: בוקר טוב, הבעיה היא שאנחנו לא יכולים לאתר את המספר המדויק של האנשים שבהם מדובר.

השופט מנחם גולדברג: כל הפניות שלנו לקרנות הניבו תוצאות שאינן מלאות.

השופט מנחם גולדברג: בנוסף, יש לנו מעסיקים שמשלמים ישירות את הפנסיה לעובדים שפרשו פרישה מוקדמת, עד לזכאות מהקרנות.

השופט מנחם גולדברג: למשל, בנק הפועלים, שמשלם ישירות, קופת חולים כללית, מקורות ותדיראן.

השופט מנחם גולדברג: לגבי אלה אין לנו שום נתונים.

השופט מנחם גולדברג: אנחנו מניחים שזה הסכם קיבוצי, אין לנו את הנתונים.

השופט מנחם גולדברג: מאחר ואנחנו מודעים לבעייתיות, אנחנו מקווים לקבל את כל הנתונים תוך חודש ימים.

השופט מנחם גולדברג: לגבי המפעלים שמשלמים ישירות, סיכמנו על פרסום הודעה בעיתונות, כדי שהם יפנו אלינו, שנדע מה הקף הבעיה.

השופט מנחם גולדברג: בינתיים נפרסם קריטריונים זמניים.

השופט מנחם גולדברג: גם עם הקריטריונים הזמניים יש לנו בעיה, משום שיש סוג אוכלוסייה שלגביהם הבעיה בכלל לא קיימת.

השופט מנחם גולדברג: יש מעסיקים שהיוונו את הסכום בקרנות, והקרנות לקחו על עצמן את האחריות לשלם זאת.

השופט מנחם גולדברג: הקרנות אינן מתכחשות לחובתן לשלם את השנתיים הנוספות לגבי אלה שהבעיה תתעורר לגביהם.

השופט מנחם גולדברג: יחד עם זאת, יש לנו את הקרנות הלא גירעוניות, שבהן ישנו מספר די מצומצם של אנשים, שלא נוגעים לנו.

השופט מנחם גולדברג: דבר אחרון, שאנחנו עוד לא יודעים איך להתגבר עליו, שהמנדט שהוועדה קבלה משר האוצר הוא עם עדיפות לסקטור היצרני, ואז השאלה מה זה סקטור יצרני, מה זה לא סקטור יצרני.

השופט מנחם גולדברג: זוהי בעיה שגם עליה נצטרך להתגבר.

השופט מנחם גולדברג: מה שסיכמנו אתמול, שבמידה ולא תהיה חקיקה לתקופת המעבר, עם כל הקושי שיש בחקיקה שחבר הכנסת כץ הסביר לנו, הרי שנעביר מקדמה לגבי ארבעת החודשים הקרובים, לגבי כל אותם אנשים שהיו צריכים לקבל את הפנסיה החל מחודש מאי, בלי ליצור תקדים, וכמקדמה.

השופט מנחם גולדברג: מדובר על מקדמה בגובה מאוד משמעותי, בין 80% ל-100%, בלי ליצור תקדים.

השופט מנחם גולדברג: עד שתצא הקבוצה השניה בחודש אוגוסט, אנחנו מקווים לגמור עם קביעת הקריטריונים להעברה למעסיקים, שיצטרכו לשאת בדברים האלה.

חיים כץ: בעקבות השיחה שהייתה לנו אתמול, אני רוצה להבהיר כמה דברים גם לשופט, שלא היה בוועדה.

חיים כץ: הקרן הזאת נולדה בזמן חקיקת חוק הפנסיה על מנת לפתור את בעיית הפורשים המוקדמים.

חיים כץ: יש עשרות אלפי אנשים – במבטחים אנחנו יודעים על 7,000, וזה 50% משוק הפנסיה – שפרשו לפנסיה מוקדמת.

חיים כץ: קובי הבר, הממונה על התקציבים אישר את זה אתמול, ולא באה לפתור את בעיית המעסיקים לפנסיה עתידית, לאנשים שיפרשו בעתיד בגלל עייפות החומר.

חיים כץ: אם יישאר כסף בזה, זה ילך לפרישה עתידית, אבל קודם כל זה צריך לממן את הפורשים.

חיים כץ: זה צריך להיות ברור לכל יושבי הוועדה, והם לא רואים את זה ככה.

נסים דהן: אתה מדבר על ה-250?

חיים כץ: כן.

חיים כץ: המעסיקים כבר רואים את זה ככסף עתידי שהם יפרישו בעתיד, את זה ראיתי אתמול.

חיים כץ: המעסיקים רוצים לנצל את הכסף לעתיד, האוצר רוצה להפיל את זה על המעסיקים.

חיים כץ: האוצר לא רוצה שהוועדה תשלם, ומטרתו לקחת כמה שיותר כסף מהמעסיקים, שישלמו את הפנסיות המוקדמות.

חיים כץ: בפועל, יש כ-15,000 איש, כ-60% מהם המעסיקים מוכנים לממן את השנתיים – אם זה בזק, מקורות, טבע.

חיים כץ: יש פורשים שלא יודעים עליהם, זאת אומרת הסכם בין מפעל לארגון העובדים שלו, לא דווח לקרן הפנסיה שהעובד בפרישה מוקדמת, והעובד והמעביד מפרישים כל חודש תמלוגים.

חיים כץ: העובד לא יודע שהמבטח – קרי קרן הפנסיה הגירעונית – לא יודעת שהעובד יצא לפנסיה.

חיים כץ: יש דוגמאות של בנק הפועלים, שלא בדיוק יודעים מה קורה אחרי גיל 65.

חיים כץ: היום האוצר הולך להיתלות על העניין הזה, על זה שהם לא יודעים אז הם לא צריכים לשלם.

חיים כץ: בפועל יש היום כ-100 איש שנולדו מה-1 באפריל 1939 עד 31 ביולי 1939.

חיים כץ: לאנשים האלה העלו את תקופת עבודתם בארבעה חודשים, הם הראשונים שמשלמים את המחיר.

חיים כץ: בחלקם, המעסיקים הודיעו שהם לא ישלמו, כמו בתי הזיקוק, תע"ש הוציאה מכתבים לכל העובדים שלה שהיא הולכת לשלם מקדמה, כשתשלום המקדמה הוא באופן חד פעמי או לא מחייב ואם יחליטו – ישלמו בחודש הבא.

רחל הרצוג: גם שירותי בריאות כללית הודיעה לפורשים שלה.

חיים כץ: העלות הכוללת של תשלום ארבעת החודשים זה בערך מיליון, מיליון וחצי שקלים.

חיים כץ: הוועדה הייתה אמורה לסיים את עבודתה עד ה-30 ביוני.

השופט מנחם גולדברג: זה הוארך עד ספטמבר.

חיים כץ: התשלום של המיליון, מיליון וחצי הזה נותן זמן לוועדה לסיים את עבודתה.

חיים כץ: כל יכול להיות שהאנשים האלה, שמוקצבים להם 250 מיליון שנתי, ייתנו להם מקדמה של 80%, זה בכלל לא נראה לי סביר.

חיים כץ: האנשים האלה צריכים לקבל את מלוא משכורתם, הם צריכים לקבל גם את ההפרשות שלהם.

חיים כץ: מאחר והם צריכים להפריש כ-5.5%, 6% לקרן הפנסיה, והמעסיק צריך להפריש בגינם, ואם לא יפרישו בגינם תהיה להם הפחתת זכויות בעוד ארבעה חודשים כשייצאו לפנסיה.

חיים כץ: הוועדה צריכה להפריש את מלוא משכורתם, ואת ההפרשות כמקדמה.

חיים אורון: זה בתוך המיליון וחצי שלך?

חיים כץ: זה מתוך ה-250 מיליון, וייכנס במיליון וחצי.

חיים כץ: קרן הפנסיה לא יודעת לשלם את הכסף הזה, היא גם לא תשלם.

חיים כץ: היא לצורך העניין פה שלם.

חיים כץ: לכן, מה שאני מבקש ממך, אדוני היושב ראש -כמי ששלח את בייגה ואותי – מוסכם על שנינו.

חיים כץ: אנחנו מבקשים ממך כיושב ראש ועדת הכספים להפעיל את מלוא השפעתך ולהורות לוועדה לשלם את מלוא התשלום כמקדמה לכל האנשים.

אברהם הירשזון: השופט גולדברג בפתיחת דבריו לא קבע 80%, הוא אמר בין 80% ל-100%.

חיים כץ: אנחנו מבקשים 100% כי אין סיבה בעולם שעובד לא יקבל את חלקו.

חיים כץ: אנחנו מבקשים גם לשלם את ההפרשות.

אברהם שוחט: אני שמח שהעניין נגמר כפי שזה נגמר, כמובן בתיקון שזה צריך להיות 100%.

אברהם שוחט: לא בא בחשבון 80% כי עובד לא צריך להיפגע אפילו בחצי אחוז מהעניין.

אברהם שוחט: מה שהיה בדיון הראשון, שהתחלנו בהצעות פה, והצענו שקרן הפנסיה תשלם כמקדמה אפילו, אבל שהעובד יידע שהוא מקבל את זה.

אברהם שוחט: איך זה ייעשה זה לא מעניין את העובד.

אברהם שוחט: כל מי שהיה זכאי בגיל 65 לקבל פנסיה בגין פרישה מוקדמת צריך לקבל את זה, או שזה יהיה המעביד שמוכן לשלם או באמצעות הוועדה.

אברהם שוחט: יועבר תקציב לקרנות והן ישלמו את זה.

אברהם שוחט: יש גם בעיית ההפרשות.

אברהם שוחט: חשוב מאוד שעובד לא יאבד זכויות בגלל אי תשלום של המעביד בתקופה הזאת.

אברהם שוחט: זה נכון שאתמול שאלנו את מר קובי הבר אם הוועדה והמנדט שלה, בפריוריטי עליון זה טיפול בעובדים הקיימים, לא אלה שייווצרו בעתיד.

אברהם שוחט: התשובה שקיבלנו, שזה צריך להיות במנדט של הוועדה בפריוריטי עליון מבחינת הקצאת הכספים.

אברהם שוחט: יכול שזה ישאיר הרבה מאוד מרחב לכל מיני דברים שלאחר מכן צריך לעשות, שזה גם טוב למשק.

אברהם שוחט: כך ראינו את הדברים, וקיבלנו תשובה מספקת בעניין.

אברהם שוחט: אם אכן הדברים יהיו ב-100% אדוני השופט, ולא 80%, ותהיה מודעה בעיתון שתפנה את תשומת לב האנשים, ואם הם יהיו במצוקה תהיה להם כתובת לפנות אליה, אז אני חושב שקיבלנו תשובה טובה, ומבחינתנו הסתיימה העבודה.

חיים אורון: יש הבדל בינך לבין חיים כץ.

חיים אורון: הוא אמר שקודם כל צריך לפתור את בעיית העמיתים הקיימים - - -

אברהם שוחט: זה גם מה שאני אומר.

השופט מנחם גולדברג: אין לנו בעיה לממש את ההחלטה הזאת לגבי אנשים שמקבלים את הפנסיה דרך הקרנות.

השופט מנחם גולדברג: יש לנו בעיה לממש את זה לגבי פנסיונרים שמקבלים ישירות מהמעביד.

השופט מנחם גולדברג: אין לנו פתרון, ואנחנו גם לא רוצים להעביר את הכספים ישירות לפנסיונרים או ישירות למעביד.

השופט מנחם גולדברג: אנחנו רוצים לעשות את הכל דרך הקרנות, והאנשים האלה עדיין לא רשומים בקרנות, ושיהיה ברור שזאת עשויה להיות בעיה.

אברהם שוחט: עובד בקופת חולים, שההסכם נעשה בתוך המפעל, ולא חתמו הסכם עם מבטחים.

אברהם שוחט: הגיע לגיל 65, המפעל אומר לו: היה לנו הסכם, עד גיל 65 אני משלם את השכר, יש קרן פנסיה של מבטחים, תלך אליה עכשיו.

אברהם שוחט: מבטחים תגיד לו: אין בינינו הסכם.

אברהם שוחט: העובד יגיד: אמנם אין בינינו הסכם, אבל אני מבוטח שלכם.

אברהם שוחט: אז תהיה שאלה מי ישלם את זה.

אברהם שוחט: אם המפעל יגיד שהוא לא משלם, לפי דעתי הוא נכנס לאותה חבילה.

השופט מנחם גולדברג: נכון, אבל למי נעביר את הכסף?

אברהם שוחט: לקרן הפנסיה.

חיים כץ: לקרן הפנסיה, והיא תהיה השלם.

אברהם שוחט: אין הבדל בין התעשייה האווירית שחתמה הסכם עם מבטחים, והיא מפסיקה לשלם, או גוף שלא חתם הסכם.

חיים כץ: יש הבדל בפועל, שהתעשייה האווירית חתמה והשלם מאותו רגע היה המבטחים, ופה השלם היה המפעל.

חיים כץ: מבחינת העמית אין הבדל.

אברהם שוחט: אני לא חושב שיש הרבה כאלה.

אברהם שוחט: המפעלים הקטנים לא עוסקים בפרישות מוקדמות.

אברהם שוחט: אני חושב שזה רק בגופים הגדולים.

אברהם שוחט: אז גוף כמו קופת חולים יפתור את הבעיה שלו.

אברהם שוחט: אנחנו דנים כל כך הרבה כי זו בעיה אנושית, אבל הממדים שלה הם מצחיקים.

אברהם הירשזון: אני מדבר על היום, בקשר לעתיד – אני מציע שהצוות הזה יעמוד כל הזמן בקשר עם ועדת גולדברג כדי לראות איך אנחנו ממשיכים.

אברהם הירשזון: חברת הכנסת סולודקין, בבקשה.

מרינה סולודקין: תודה ליושב ראש.

מרינה סולודקין: יש מקרה מיוחד של עולים חדשים.

מרינה סולודקין: אני התחלתי לקבל פניות מאנשים שהגיעו לגיל הפנסיה, הם לא מקבלים פנסיה, לא מקבלים ביטוח לאומי, ובגלל שלא מקבלים ביטוח לאומי הם לא מקבלים סיוע בשכר דירה.

מרינה סולודקין: יש לי קבוצה, בשנת הלידה שאמרת, שהם על סף אסון חברתי, ואף אחד לא חושב.

מרינה סולודקין: ביקשתי מכל הוועדות להבדיל בהעלאת גיל הפרישה לעולים חדשים.

מרינה סולודקין: לא שמנו לב שיש מקרים מיוחדים.

מרינה סולודקין: אתם מדברים על מודעות בעיתונות, אז תעשו את זה גם ברוסית, מפני שאני הכתובת עכשיו לכל האסון שעשו, גם משרד האוצר וגם אחרים.

חיים כץ: תביאי לי אינפורמציה.

סמדר אלחנני: המכתב של האוצר שנמסר לוועדה ב-1 בינואר, הסעיף השלישי שלו אומר, בחלק מהמנדט של ועדת גולדברג: "קשיים של עולים, שעלו לישראל בגיל מבוגר, לא השתלבו במעגל העבודה".

סמדר אלחנני: גם שני הסעיפים האחרים אמנם מפלים בין עולים ללא עולים, אבל זה מתייחס ספציפית לעולים חדשים.

אברהם הירשזון: הנושא הוא חשוב, דיברנו על זה באותו לילה, וגם אז האוצר אמר שאם 250 לא יספיקו, הוא יוסיף.

אברהם הירשזון: מאחר ונכנסנו לנושא מסוים שילווה אותנו, מאחר שיש לנו היום צוות שמטפל בבעיה, אני מבקש שגם בהמשך כל דבר יהיה עם הצוות.

אברהם הירשזון: בואי לא נדבר על זה היום, אנחנו באנו לפתור בעיה מסוימת.

מרינה סולודקין: אני מאוד מודה לך.

נסים דהן: אם יש גופים – ולכן שאלתי אם זה הסכם קיבוצי – שבמסגרת הסכם קיבוצי כזה או אחר ממשיכים לשלם עד שהקרן תשלם להם, למה אי אפשר במסגרת הרחבת הסכמים קיבוציים להחיל את זה על שאר הגופים?

נסים דהן: כמו שאת שאר הדברים מרחיבים בצו הרחבה, אפשר להרחיב גם את ההסדר הזה על שאר המקומות.

נסים דהן: זו כנראה שאלה משפטית, אבל צריכים לתת עליה את הדעת.

רחל הרצוג: אני מכירה את הנושא גם בתע"ש וגם בשירותי בריאות כללית.

רחל הרצוג: יש הרבה הסכמים שונים אחד מהשני, ובקבוצה של הארבעה חודשים זה באמת לא הרבה אנשים.

רחל הרצוג: שלב המעבר בין המצב שהמעסיק משלם לבין המצב שהקרן משלמת הוא ארוך, משום שהמשכורות אינן אותו דבר.

רחל הרצוג: אמנם זה פנסיה, החישוב הוא פנסיה, אבל המעסיק עשה את החישוב לפי מה שהוא רוצה.

רחל הרצוג: הקרן תתחיל לחשב מחדש.

רחל הרצוג: יארך הרבה זמן, וצריך למצוא פתרון לזמן הביניים.

רחל הרצוג: בארבעה חודשים הנושא הזה לא יכול להיפתר, לא יודעים מי האוכלוסייה.

רחל הרצוג: אני יודעת שיש אנשים שהחודש כבר הפסיקו לשלם להם.

רחל הרצוג: לכן צריך למצוא משהו, שבארבעה חודשים האלה יהיה תשלום לאנשים האלה.

אברהם שוחט: איזו קרן?

רחל הרצוג: מבטחים, הקבוצה האחרונה בתע"ש קבלה התחייבות שהם כבר פנסיונרים של הקרן, הם לא פנסיה מוקדמת.

רחל הרצוג: הם קיבלו מכתבים מהקרן, שהיא לא תשלם.

2200: ראשית, כמי שהשתתף בישיבה הקודמת, אני רוצה להודות על המאמץ שנעשה.

אברהם הירשזון: יש אדם בשם איציק, סדרן בכנסת.

אברהם הירשזון: הוא פנה אליי לפני חודש בקשר לאבא שלו, ועורר אצלי את סימן השאלה.

אברהם הירשזון: אבא שלו עובד בסולל בונה.

אברהם הירשזון: אני רוצה להודות לו על שהעיר את תשומת ליבנו לעניין.

2200: במשך השבוע נעשה מאמץ רציני למצוא מוצא בנושא הזה, ויש באמת התקדמות רבה.

2200: אני רוצה גם לברך את השופט גולדברג, שאנחנו מכירים שנים רבות, הוא היה נשיא בית הדין לעבודה, ויש לו יחס, ויש לו לב – זה חשוב בנושאים האלה.

2200: מה שמדאיג אותי בעיקר, איך יהיו הסידורים מבחינה ביורוקרטית, כלומר איך מבטיחים שחרף הרצון הטוב – אני מכיר את המערכת ואת הקרנות – הזמן יהיה קצר מאוד בין האיש שיבוא לקרן לבין התשובה של הקרן.

2200: אני חושש שהביורוקרטיה עלולה לקבור את כל הרצון הטוב שישנו.

אברהם הירשזון: תודה, הערה במקומה.

רן גרוסברגר: רציתי לוודא שההנחיה הזאת תחול על כלל העובדים, גם אלה שהמעבידים עד היום שילמו לפנים משורת הדין את הפרישה המוקדמת.

רן גרוסברגר: השאלה היא אם על כלל המעסיקים יש פרישה מוקדמת.

ורד וייץ: רציתי להעיר לגבי הקבוצה השניה, שאין למעסיק הסכם שלמות עם הקרן לגביה.

ורד וייץ: אני חושבת שמבחינה טכנית, הדרך הנכונה לשלם לאותם אנשים היא גם דרך הקרנות.

ורד וייץ: אותם אנשים משלמים ממילא בקרנות - - -

חיים כץ: זה מה שסוכם.

אברהם הירשזון: תודה.

אברהם הירשזון: בבקשה רבותיי, תשובות.

גיא קריגר: נענה בקצרה על השאלות שעלו, ואני מקווה שהתשובות יהיו מספקות.

גיא קריגר: לשאלתו של חבר הכנסת דהן, לעניין עיגון ההסדר שוועדת גולדברג תגבש בצורת חקיקה או חקיקת משנה.

גיא קריגר: לנוכח מכתבו של שר האוצר, אליו התייחסה קודם הגברת אלחנני, נוסף סעיף שקובע ששר האוצר יקבע בצו – "יקבע" בלשון חייב לקבוע, לא בשיקול דעת – סיוע ממשלתי שיינתן בעקבות קשיים משמעותיים, אותו מנדט שניתן לוועדת גולדברג.

גיא קריגר: משכך, ברגע שוועדת גולדברג תגבש את ההמלצות שלה, שר האוצר יבחן את ההמלצות, ואני מניח שהוא יעגן האלה בצו.

נסים דהן: לפי מיטב הבנתי הצו הזה זקוק לאישור ועדת הכספים.

גיא קריגר: אני לא זוכר, ואם כן אז הוא יבוא לוועדה.

אברהם הירשזון: בנושא הזה יש צוות, והצוות יישב.

גיא קריגר: כששר האוצר מוציא צו זה לא נעשה בחשאי, אז גם אם הדבר לא נעשה באישור ועדת הכספים, הוא יבוא לידיעת הוועדה.

גיא קריגר: השאלה השנייה התייחסה לתעשייה הצבאית.

גיא קריגר: אני לא חושב שזה המקום להיכנס בפירוט לדברים שנחתמו בפברואר 2003.

גיא קריגר: יש מחלוקת בין התעשייה הצבאית לבין מבטחים בעניין הזה.

גיא קריגר: בגדול, כשאנחנו מדברים על הסכמים שבהם המעביד שילם מראש את הסכום והקרן לקחה ע עצמה את המחויבות – יש הרבה מאוד הסכמים כאלה – מדובר על הסכמים שנעשו על פי הנחיות הממונה על שוק ההון.

גיא קריגר: כל התכלית של ההנחיות הוא לוודא שאותו סכום חד-פעמי שמשולם מראש הוא כזה שיבטיח הגנה על שאר עמיתי הקרן, ויבטיח מצב ששאר עמיתי הקרן לא יצרכו לסבסד את הפרישות המוקדמות של קבוצת עמיתים שהמעביד מעוניין לעשות עבורם פרישות מוקדמות כאלה.

גיא קריגר: בנסיבות של הסכם תע"ש מפברואר 2003 הדבר הזה עדיין נבדק, לא ברור שזה אכן נעשה כך.

גיא קריגר: יש צורך לטפל בזה, אבל ממילא מדובר במקרה פרטני.

גיא קריגר: ברוב ההסכמים שנעשו על פי ההנחיות הרלוונטיות אין בעיה, והאמירה שלנו הייתה והיא עדיין, שברגע שההסכם נעשה בצורה הזאת, והקרן קבלה תשלום חד-פעמי מראש, אזי הקרן האיש הופך להיות פנסיונר של הקרן, וכל מה שדובר עליו כאן היום לא רלוונטי לגביו .

גיא קריגר: הקרן נושאת ברציפות ממועד הפרישה המוקדמת ועד המועד האחרון שיש לשלם.

חיים כץ: הוא לא קבע את גובה המקדמה.

אברהם הירשזון: אדוני השופט שמע את הבקשות - - -

אבשלום וילן: משפט לפני שאתה מסכם.

אבשלום וילן: אני רוצה לשאול את נציג האוצר וגם את כבוד השופט, האם נראה לכם תקין במדינת ישראל אנשים הגיעו לגיל פרישה יכתתו רגליהם.

אברהם הירשזון: פתרנו את הבעיה.

אבשלום וילן: השבוע יקבלו את המקדמות?

אברהם הירשזון: כן.

אבשלום וילן: לא כולם, ועל זה אני מתריע.

אדריאן לרון: אני מבנק הפועלים, הפרישו אותי לפנסיה מוקדמת לפני כשנה.

אדריאן לרון: יש לי שאלה עקרונית, במקום להתעסק עם כל הרישומים, הרי לכל מפעל וגוף גדול יש הסכם עם העובדים שלו.

אדריאן לרון: מדוע לא יתוקן החוק כך שכל מי שיצא לפנסיה מוקדמת, או שאולץ לצאת לפנסיה מוקדמת, לפני שהחוק נכנס לתוקפו יקבל את אותם התנאים שהיה אמור לקבל קודם.

אדריאן לרון: זאת אומרת, אם אני אמור לצאת לפנסיה בגיל 65, שקרן הפנסיה וכל החשבונאות הזאת יעשו מי שצריך לעשות אותה.

אדריאן לרון: אז יהיה יותר קל ויותר פשוט.

השופט מנחם גולדברג: חבר הכנסת דהן, הסכמים קיבוציים כלליים בלבד אפשר להרחיב, וכאן מדובר על הסכמים קיבוציים מיוחדים.

השופט מנחם גולדברג: בי"ת, אעביר היום משאל טלפוני בין חברי הוועדה, שאני מבין שיש כאן תמיכה ל-100%.

אברהם הירשזון: זאת אומרת שאתם נעתרים לפנייתנו ל-100%?

השופט מנחם גולדברג: ב-99.9%.

השופט מנחם גולדברג: אני נעתר.

אברהם הירשזון: זאת אומרת שזה גם כולל את ההפרשות.

אורית נוקד: אני בכל זאת רוצה להבין, אם יש כאן קונצנזוס כזה גדול, מדוע אין אפשרות בצו או בחקיקה שתצא כבר מחר ותיכנס לתוקף, על מנת למנוע את הסיטואציה הזאת.

אברהם הירשזון: 100%, בואי נבטל את כל ההסכמים ונלך לחקיקה.

אברהם הירשזון: אני מציע שתגישי הצעת חוק, תחתימי על זה את כל חברי הוועדה - -

חיים כץ: יש הצעת חוק.

אברהם הירשזון: - - וזה ייקח 45 יום - - -

אורית נוקד: למה, אפשר לפטור מחובת הנחה.

אברהם הירשזון: אי אפשר.

אברהם הירשזון: וזה ילך לקריאה ראשונה, שניה ושלישית, ופה יש פתרון שמביאים אותו עכשיו.

אברהם הירשזון: אז שאנשים יחכו, ושלא תהיה להם בינתיים משכורת.

אברהם הירשזון: יש לנו פתרון נכון לעכשיו, שלא מונע את החוק.

אברהם הירשזון: החוק, שירוץ במסלולו, אז זה לא טוב?

אורית נוקד: אבל אני רוצה שגם אלה יקבלו.

אברהם הירשזון: אבל זה ברור.

2200: אבל מבחינת סידורים מחר, אולי נשמע מיושב ראש הוועדה - - -

אברהם הירשזון: אתה חושב שיושב ראש הוועדה יכול לומר לקרן הפנסיה שלא יעשו דברים כאלה?

אברהם הירשזון: הוא יאמר, הוא שמע את דבריך, הוא הבין את נושא הביורוקרטיה, נציגי האוצר הבינו את זה.

אברהם הירשזון: היינו אתמול בדיונים קשים מאוד, לא גמרנו אתמול בהסכמה.

אברהם הירשזון: גם חבר הכנסת כץ, וגם חבר הכנסת שוחט וגם אני ישבנו עם נציגי האוצר, וגמרנו את זה בחוסר הסכמות.

אברהם הירשזון: הם הלכו הביתה וניסו להביא דבר גמור, יחד עם השופט גולדברג.

אברהם הירשזון: הם העבירו לנו דבר גמור, ואני בטוח שייעשה כל דבר כדי שהנושא הזה ידפוק כמו שעון, כי אף אחד מאתנו לא רוצה שאנשים לא יקבלו משכורת.

אבשלום וילן: אני לא מבין מה קורה, זו פעם שניה שהממשלה הזאת יוצאת - - -

אברהם הירשזון: אבו, יש דברים שלא צריך לעשות פוליטיקה בהם.

אבשלום וילן: זו נורמה.

אברהם הירשזון: אני קורא אותך לסדר.

אבשלום וילן: פעם ראשונה במדינת ישראל קורים דברים כאלה?

אברהם הירשזון: אני מבקש אותך לעזוב את הוועדה.

אברהם הירשזון: עכשיו אתה יכול לשבת.

אברהם הירשזון: רשמתם את בקשתנו, אדוני השופט אמר שב-99.9% זה בסדר.

אברהם הירשזון: אם חלילה לא יספקו אותנו הדברים, הדברים בידנו תמיד.

אברהם הירשזון: אני מאוד רוצה להודות לך, אדוני השופט, לכם פקידי האוצר שעשיתם את המרב בנושא הזה.

אברהם הירשזון: תודה רבה.

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לנושא הבא.

אברהם הירשזון: הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)(תיקון מס'53)(תיקון – יצוג נישום בידי רואה חשבון), התשס"ג-2003 (הכנסת 27)

אברהם הירשזון: אנחנו עוברים לנושא הבא.

אברהם הירשזון: אנחנו ממשיכים בדיון של הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)(תיקון מס' 53)(תיקון ייצוג נישום בידי רואה חשבון), התשס"ג-2003.

אברהם הירשזון: אני מבקש להמשיך בדיון.

אברהם הירשזון: חבר הכנסת רצאבי, בבקשה.

אהוד רצאבי: תודה.

אהוד רצאבי: אנחנו נמצאים בדיון להכנה לקריאה שניה ושלישית, אחרי שאישרנו הצעת חוק בקריאה ראשונה.

אהוד רצאבי: לא נחזור על דברים שנאמרו בדיונים עד היום.

אהוד רצאבי: זה תיקון של טעות היסטורית, כאשר הטיפול בייצוג בענייני מס שבח יוחד לעורכי דין.

אהוד רצאבי: הצעת החוק שהגשתי נועדה לאפשר חופש בחירה וחופש עיסוק.

אהוד רצאבי: אדם שיש לו עסקה במס שבח, יוכל לבחור מי ייצג אותו, בין אם זה עורך דין ובין אם רואה חשבון.

אהוד רצאבי: הדגש אצלי הוא על רואה החשבון בגלל מספר סיבות.

אהוד רצאבי: אחת, הדיווח במס הכנסה הוא הדיווח הסופי, כאשר מס שבח שמשולם, הוא על חשבון.

אהוד רצאבי: החשבון הסופי נעשה בזמן שמגישים את הדוח השנתי.

אהוד רצאבי: במהלך השנה, כאשר העסקה נעשית, למעשה משולם מס על חשבון, כאשר לפעמים מאותו תהליך של הגשת דוח שנתי צריך להשלים את המס או לחליפין, לקבל החזר.

אהוד רצאבי: לאור הטענות שהועלו במהלך הדיונים לקראת הקריאה הראשונה, שונה נוסח הצעת החוק המקורית, שהייצוג של רואה חשבון מוגבל למספר מקרים שנמצא בפניכם.

אהוד רצאבי: הוא מוגבל קודם רק לשלב ההשגה, ולא לכל דבר ועניין.

אהוד רצאבי: הוא מוגבל רק לעסקאות חייבות במס, הוא מוגבל רק לאנשים שיש להם תיק, דהיינו לא יהיה מצב שבו רואה חשבון מייצג יוכל לקחת עבודה מעורך דין.

אהוד רצאבי: רוב התיקים בנושא מס שבח הם תיקים של דירות מגורים פטורות ממס, סדר גודל של כ-80%, וכמובן כאשר יש עסקה פטורה או עסקה חייבת של אדם שאין לו תיק, שאינו מיוצג על ידי רואה חשבון, ימשיך לטפל בו עורך הדין.

אהוד רצאבי: כל הכוונה היא שהטיפול הסופי, לרבות אישורים על הפסדים, קבלת טופס 50, שלהם אנחנו נזקקים בין כה וכה לרואה חשבון, ימשיכו להיעשות על ידי רואה החשבון, במידה והנישום יחפוץ בכך.

אהוד רצאבי: הבחירה היא תמיד של הנישום.

אהוד רצאבי: הדבר הזה מקבל חיזוק רב עוד יותר לאור השינויים שאנחנו עומדים בפניהם החל מיום 1 ביולי שנה זאת, כאשר אגפי המסים מאוחדים.

אהוד רצאבי: אגף מס הכנסה ומס שבח נמצאים בתהליכי איחוד, והכוונה היא פשוטה.

אהוד רצאבי: אם פלוני אלמוני היה מוכר מקרקעין, והיה הולך למשרד האזורי של מס שבח – נניח נתניה - ופקיד השומה הרגיל שלו היה בחדרה, היה צריך לרוץ בין המשרדים.

אהוד רצאבי: במס שבח היה מייצג אותו עורך הדין, במס הכנסה היה מייצג אותו רואה החשבון.

אהוד רצאבי: היום, אותו פקיד שיושב בפקיד שומה נתניה, יבדוק אותו גם לנושא מס שבח, גם לנושא רואה חשבון.

אהוד רצאבי: אני חושב שיש בזה יעילות מצוינת, מכיוון שזה ימנע את ההתרוצצות בין פקידי שומה שונים לאותו עניין.

אהוד רצאבי: מובן מאליו שברגע שמערכת המסים מתייעלת גם המערכת האזרחית צריכה להתייעל.

אהוד רצאבי: זאת אומרת שכאשר יישב פקיד שומה נתניה, ויבוא אליו אדם ויישב אתו על התיק שלו, ההכנסות וההוצאות, ודרך אגב יש לו גם תיק מקרקעין, יגיד לרואה החשבון: עכשיו סטופ, תביא את עורך הדין שלך.

אהוד רצאבי: אם מערכת המסים מתייעלת, גם המערכת האזרחית צריכה להתייעל.

אהוד רצאבי: כתב על זה כתבה אדם שאי אפשר לחשוד בו שיש לו כוונות זרות לרואי חשבון, הוא עצמו עורך דין.

אהוד רצאבי: אדם בשם אבי אלתר.

אהוד רצאבי: לא אקריא את כל הכתבה, רק דבר אחד.

אהוד רצאבי: "בפרספקטיבה של מספר שנים מהיום, נולד בדיעבד צורך בהטרדת בתי משפט בגין שאלות אלו של סמכויות במשרדי מס, ייראה מגוחך לנוכח רוב הליכוד האגפי".

אהוד רצאבי: אני חושב שהחוק הוא חוק ראוי שניתן להצביע עליו פה אחד ולרוץ אתו קדימה.

אהוד רצאבי: אין מחלוקת מצד לשכת עורכי הדין.

אהוד רצאבי: אני סיימתי בשלב זה.

יצחק הרצוג: לנו הייתה הבנה לפני שנה.

יצחק הרצוג: תתאר לנו אם זה משקף את ההבנה הזאת.

אהוד רצאבי: זה הנוסח שעבר את הקריאה הראשונה.

אהוד רצאבי: הקריאה הראשונה הוא הנוסח שסיכמנו בזמנו אתך ועם חברי הכנסת סער, סלומינסקי ושטרן ככתבה וכלשונה.

אהוד רצאבי: היו בקשות היו טענות, לשנות ימינה או שמאלה.

אהוד רצאבי: אני מבקש לקבל את הנוסח הזה ללא כל שינוי.

אבשלום וילן: אם יש איזה 400 שמאי מקרקעין, מדוע שלפי התיאור שלך הם לא יעשו אותו דבר כמו שעושה רואה חשבון.

יורי שטרן: אזכיר את ההיסטוריה של החקיקה.

יורי שטרן: הגשתי את הצעת החוק הזו בכנסת הקודמת.

יורי שטרן: היא קיבלה את תמיכת הממשלה ואושרה לקריאה ראשונה.

יורי שטרן: אחרי כל הויכוחים שהיו, וכל הפשרות, וצמצמו את מרחב העיסוק של רואי החשבון עד למינימום האולטימטיבי כמעט, ונתנו מגן נוסף לעורכי הדין, אני מבקש מחברי הוועדה לאשר את זה.

יורי שטרן: זו כבר פשרה על גבי פשרה.

יורי שטרן: התגייסות שכזאת נגד חקיקה מאוד פשוטה לא זכורה לי בשמונה השנים שלי בכנסת.

יורי שטרן: לכן, אני חושב שלפחות את הגרסה הזאת, שהיא הכי צנועה והכי פושרת אפשר לאשר.

יורי שטרן: השאלה לגבי השמאים, יכול להיות שגם השמאים.

יורי שטרן: אומרים שהאויב של הטוב זה הטוב ביותר, זאת אומרת שיכול להיות שיותר טוב להוסיף עוד שורה של מקצועות, אבל בואו נפתח את הדלת הסגורה הזאת לפחות בסעיף אחד, שעליו סוכם, שהוא ברור, שהוא לטובת כל הצדדים.

יורי שטרן: קודם כל לטובת הלקוח וגם למערכת המיסוי, שיש לה פה עסק עם אנשי מקצוע.

יורי שטרן: ובסופו של דבר גם לעורכי הדין, משום שזה מוריד מהם איזשהו נטל של התדיינות לא מקצועית, שהם נעזרים על ידי רואי חשבון.

3261: התיקון הזה הוא הכרחי, במציאות היום לא יתכן מצב שרואה חשבון חותם על הדוח, שהדוח כולל הכנסות מס שבח מקרקעין, והוא לא יוכל להתדיין עם הפקיד שערך את השומה.

3261: שלא לדבר על הצהרות הון שכוללות נכסים אפילו פטורים.

3261: ראיתי שנכסים פטורים הוצאו פה, אני לא רוצה להתווכח, אני חושב שהיריעה אפילו קצרה.

3261: בהצהרת ההון צריך להכניס נכסים פטורים ורואה החשבון הוא זה שמכין את הצהרת ההון בדרך כלל.

3261: גם את הצהרות ההון שלי, למרות שאני לא כל כך מבין במסים, מכין רואה חשבון.

3261: יתרה מזאת, גם ההגבלה של הגשת דוח שנתי מאוד מחמירה.

3261: יש הרבה מאוד דוחות למס הכנסה שלא נכללים במונח "דוח שנתי", ולמשל נתתי את הדוגמה של הצהרת הון, שצריכים להגיש אותה, והיא כוללת נכסים שנכללו בדיונים עם מנהל מס שבח מקרקעין.

3261: שלא לדבר על מה שהזכיר חבר הכנסת רצאבי, שהיום בייחוד הנישום צריך שני אנשים שמחזיקים לו את היד משני הצדדים, אחד רואה חשבון ואחד עורך דין.

3261: לכן התיקון הזה הוא חיוני והכרחי.

3261: לדעתי הוא מאוד מצומצם, יכול להיות שבעקבות הניסיון יצטרכו להרחיב אותו, אבל יפה שעה אחת קודם לאשר את התיקון הזה, כי הציבור לא יכול לעמוד היום בדואליות של להשתמש גם בעורך דין וגם ברואה חשבון.

אורית נוקד: אני חושבת שאם הנוסח הזה מוסכם, אז כדאי שנצביע ונאשר אותו, אבל אני רוצה לשאול את נציבות מס הכנסה, בעקבות השאלה של חבר הכנסת וילן, שאני מצטרפת אליה, מה עמדתכם לגבי הנושא של שמאי המקרקעין.

אורית נוקד: אני רוצה שהחוק יעבור היום.

יצחק הרצוג: שמאי מקרקעין לא קשורים.

יעל ייטב: היה לנו פה דיון ארוך עם שמאי המקרקעין, ואני חושבת שיש הבדל גדול בין רואה חשבון לשמאי מקרקעין.

יעל ייטב: שמאי מקרקעין יש לו ידע מקצועי, ייחודיות לקבוע את השווי של המקרקעין, אבל במהלך השגה למנהל מס שבח, מתעוררות עוד הרבה מאוד בעיות שלשמאי המקרקעין אני חושבת שאין את הכלים לענות עליהן.

יעל ייטב: למשל, האם ההוצאה מותרת או לא מותרת, האם זה הוצאות ריבית שמותר לנכות או שזה לפני התיקון ואסור לנכות אותן.

יעל ייטב: אלה נושאים שרואי חשבון, למיטב ידיעתי, במהלך בחינות ההסמכה נבחנים לגביהם.

יעל ייטב: שמאי מקרקעין יש להם ידע אולי לקבוע מה השווי של המקרקעין, וזה באמת אחד הפרמטרים ואולי הרציני ביותר לצורך עריכת השומה, אבל חסרים דברים אחרים.

יעל ייטב: לכן, לשמאי מקרקעין אנחנו מתנגדים.

אורית נוקד: בסדר, קבלתי תשובה.

יצחק הדרי: עצם החוק כמו שהוא, כמו שנאמר פה בצדק, זה פרי פשרה, ועם הפשרה הזאת אנחנו יכולים לחיות, למרות שהעמדה העקרונית שלנו שזכות הייצוג היא זכותו של עורך הדין, וזה מקצועו.

יצחק הדרי: אז כמובן שאנחנו נתנגד לכל הרחבה.

יצחק הדרי: מבחינת הנוסח של החוק, שתי הערות נוסחיות למניעת ספק, ושלא יגיעו עד ערכאות משפטיות.

יצחק הדרי: בסעיף קטן (א)(1) כתוב: "מכירת הזכות במקרקעין או הזכות באיגוד אינה פטורה ממס", לדעתי צריך להוסיף "לטענת הנישום".

יצחק הדרי: בסעיף קטן (2) היתנו את זה שרק מדובר בנישומים שחייבים בהגשת דוח שנתי, גם פה הייתי מציין: "ללא קשר למכירה הנידונה", כי לא פעם בעקבות מכירה יש דרישה להגיש דוח.

יצחק הדרי: לא לזה הכוונה, הייתי מבהיר את זה.

רן ורניק: אולי חבר הכנסת הרצוג צריך להתרענן בפרוטוקול מלפני שנה.

רן ורניק: הוא אמר לפני שנה לפרוטוקול שאם רואי חשבון כן, אז גם שמאים כן.

יצחק הרצוג: הצעת החוק המקורית הייתה סופר רחבה.

דניאל בנלולו: מר ורניק, נתתי לך את רשות הדיבור, אתה רוצה לנצל אותה לצעוק על חברי כנסת או שאתה רוצה לומר משהו?

רן ורניק: לגבי העמדה של הנציבות, הנציבות גילתה את דעתה בנושא הזה בהוראת ביצוע מפברואר השנה.

רן ורניק: אקריא את הוראת הביצוע.

רן ורניק: "נציבות מס הכנסה מצאה לנכון לתת עדיפות על ידי - - -למקרים אשר יפורטו בהמשך, ואשר צורפה בטופס - - - חוות דעת שמאי מקרקעין עליה מבוסס שווי המכירה לפי שקלים חדשים".

רן ורניק: זאת אומרת, גם הנציבות לא מבקשת רואה חשבון, היא מבקשת לעבוד מול שמאים.

רן ורניק: אני חייב לשאול פה שאלה עקרונית.

רן ורניק: אני יודע שהחוק הזה תפס איזו פוזיציה של מאבק על יוקרה בין לשכות, אבל השאלה היא אם ועדת הכספים של הכנסת דנה פה במהות או דנה פה באינטרסים.

רן ורניק: אם זה במהות, אז צריכים גם לשמוע את העמדה שלנו.

רן ורניק: יש הרבה השגות שהן על שווי, אנחנו מייצגים נישומים, אנחנו היום הולכים בפועל להתמודד בשלב ההשגה מול פקידי המס, שברובם הם שמאי מקרקעין.

רן ורניק: זאת אומרת, הם לא רואי חשבון ולא עורכי דין.

רן ורניק: מי שמנהל בפועל את ההשגה זה שמאים מול שמאים.

רן ורניק: ההבדל הוא שהיום אני צריך שעורך דין ייקח אותי ביד, יגיד לפקיד: הנה השמאי שלי, אני אנהל את הדיון, ועורך הדין יבוא בסוף ויגיד להתראות.

רן ורניק: מה שקורה זה אני מתבזה ועורך הדין המייצג מתבזה.

רן ורניק: אני מבין שיש פה דינמיקה של יוקרה.

רן ורניק: אני לא רוצה להיות בעסק של היוקרה.

רן ורניק: אני מבקש לשקול את הנושא מבחינת המהות שלו.

רן ורניק: אעביר לכולכם את הוראת הביצוע שאנחנו מדברים עליה.

רן ורניק: אני רוצה לחדד, יש השגות שכל העניין שלהן הוא שווי המקרקעין.

רן ורניק: הולך אותו אדם שמכר נכס מקרקעין למס שבח, מצהיר שהוא מכר ב-300,000 דולר, ואומרים לו במס שבח שהנכס הזה שווה לדעתם 400,000 דולר.

רן ורניק: אני לא רואה שום סיבה בעולם, כשזו כל החזית מול מס שבח, לא רואה החשבון רלוונטי ולא עורך הדין רלוונטי, בין כה שניהם משתמשים באותו שמאי.

רן ורניק: ההבדל היחיד הוא שהם לוקחים אותו ביד כאילו הוא איזה ילד קטן, ואומרים לו: שב עם הפקיד.

רן ורניק: אני מאוד מבקש, הלקונה הזאת צריכה להיות מתוקנת באותה הזדמנות.

רן ורניק: אם הוועדה תגיד לי שהיא תתקן אותה בנפרד, כי זה מפריע לה לחוק, אני מוכן לשקול גם את זה.

רן ורניק: אבל לא יתכן שעמדתנו לא נשמעת בגלל מאבק יוקרה או שהוועדה שולחת את שתי הלשכות היותר דומיננטיות לסגור ביניהן איך ייראה החוק, בשעה שאנחנו דנים בענייני מהות.

איתן צחור: במשך שנה ארוכה היה מעין עימות בין לשכת עורכי הדין ללשכת רואי החשבון.

איתן צחור: אנחנו מצפים שסביב הצעת החוק של חבר הכנסת רצאבי נתכנס היום כולנו, ולמעשה נחזיר עטרה ליושנה, כאשר שתי הלשכות פעלו יחדיו לכל אורך הדרך.

איתן צחור: שיתוף הפעולה הזה הוא הכרחי, כמעט ניתן לומר שאין בלתו.

איתן צחור: אני יודע שהיו הצעות אחרות.

איתן צחור: אפרופו השמאים, יש גם את יועצי המס שרוצים להיכנס, ועוד הרבה אנשים אחרים.

איתן צחור: לכן, לאחר ששוחחתי גם עם אנשי לשכת עורכי הדין וגם עם אנשי לשכת רואי חשבון, וגם לא במעט בסיוע נציבות מס הכנסה, כלומר כל הגורמים חברו יחד כרגע, וכל מה שנותר זה לאשר את אותה הצעת חוק as is, כפי שהיא מובאת היום על ידי חבר הכנסת רצאבי.

איתן צחור: כל תיקון אחר, נחכה לעתיד, נראה איך זה יתפתח, ויכול להיות שיהיו פנים לכאן ולכאן.

טלי דולן: אני רוצה להשיב לנציג השמאים.

טלי דולן: לא שמעתי את קולכם עד עכשיו, לכן קשה לי לתת החלטה בלי להתייעץ עם הממונים עליי.

טלי דולן: אני חושבת שבוודאי אי אפשר להכניס את זה לנוסח הזה, כי הנוסח הזה מדבר על ייצוג רואי חשבון.

טלי דולן: הייתה פשרה שהלשכות המקצועיות של עורכי הדין ורואי החשבון אליה, והיא מקובלת עלינו.

טלי דולן: זה נוסח שמדבר בכל הקשור לחישוב המס.

טלי דולן: אני לא חושבת שאפשר ששמאים יטפלו בהשגה בכל הקשור לחישוב המס.

טלי דולן: אולי שמאים יכולים לטפל בהשגה בכל הקשור לשווי נכס המקרקעין, אבל אני ודאי לא יכולה לקבל את זה עכשיו.

דניאל בנלולו: אני עובר להקראת החוק, ולאחר מכן נצביע עליו.

שגית אפיק: "הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)(תיקון מס'53)(תיקון – ייצוג נישום בידי רואה חשבון), התשס"ג-2004.

שגית אפיק: 1.

שגית אפיק: בחוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה), התשכ"ג-1963 אחרי סעיף 109 יבוא: ייצוג נישום בידי רואה חשבון 109א.

שגית אפיק: (א) רואה חשבון רשאי לייצג נישום בהליכים המתנהלים בפני המנהל או עובדי משרדו לפי סעיף 87, בכל הקשור לחישוב המס בלבד, בהתקיים כל אלה: מכירת הזכות במקרקעין או הזכות באיגוד המקרקעין אינה פטורה ממס; הנישום חייב בהגשת דוח שנתי לפקיד השומה לפי סעיף 131(א) לפקודה.

שגית אפיק: (ב) הוראת סעיף קטן (א) אינה באה לפגוע בזכותו של עורך דין על ללפי חוק לשכת עורכי הדין, התשכ"א-1961.

שגית אפיק: (ג) לעניין סעיף זה, "רואה חשבון" – כהגדרתו בחוק רואי חשבון התשט"ו-1955.

שגית אפיק: "

דניאל בנלולו: תודה, אני מביא להצבעה את החוק כפי שהקראנו אותו.

דניאל בנלולו: הצעת חוק מיסוי מקרקעין (שבח, מכירה ורכישה)(תיקון מס'53)(תיקון – יצוג נישום בידי רואה חשבון), התשס"ג-2004.

דניאל בנלולו: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

דניאל בנלולו: בעד – פה אחד נגד – אין נמנעים – אין אושר

דניאל בנלולו: תודה רבה, בהצלחה.

דניאל בנלולו: הישיבה נעולה.