ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 122, 2003-12-29 10:30

מיכאל איתן: בוקר טוב.

מיכאל איתן: אני מבקש לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מיכאל איתן: היום יש לנו שתי ישיבות בשני נושאים.

מיכאל איתן: הנושא הראשון הוא תקנות ההוצאה לפועל, אנחנו צריכים לאשר את התקנות בדבר אגרות; לאחר מכן אני מניח שיתחלף כאן קהל הנוכחים, ונקיים דיון של ועדת החוקה, חוק ומשפט כשבתה כוועדה להכנת הצעת חוקה בהסכמה רחבה, ונקיים דיון בחוק יסוד: הצבא.

מיכאל איתן: זה יהיה דיון שני בנושא הזה.

מיכאל איתן: אני פותח בתקנות ההוצאה לפועל בנושא אגרות ושכר הוצאות.

מיכאל איתן: אני מקווה מאוד שהגעתם להסכמה.

מיכאל איתן: כבר קיימנו שני דיונים בעניין הזה.

מיכאל איתן: אם יש הסכמה, אני מבקש שמישהו יציג.

ליאור שפירא: עם לשכת עורכי-הדין אין הסכמה.

מיכאל איתן: קודם נציג את ההסכמה שקיימת, ואחר כך נראה מי מתנגד לה.

מיכאל איתן: רמי רובין, בבקשה.

רמי רובין: תקנות ההוצאה לפועל (אגרות, שכר והוצאות) קבעו שהחל מיולי 2002 יתחילו לשלם עבור העיקולים תשלום אחיד של 9 שקלים.

רמי רובין: על-פי התקנות המקוריות, ב-1 בינואר 2004 התשלום היה אמור להפוך לתשלום דיפרנציאלי, משתנה בהתאם לתוצאות העיקול.

רמי רובין: כאשר על עיקול שתפס נכסים, ישלם הזוכה - 25 שקלים, ועל עיקול שלא תפס נכסים, הוא ישלם 2 שקלים.

רמי רובין: בגלל בעיה טכנית-מחשובית ביקשנו מהוועדה, כבר לפני מספר חודשים, לדחות את תחילת ההסדר הדיפרנציאלי למועד מאוחר יותר, ואכן, באופן עקרוני, הבקשה הזאת התקבלה.

רמי רובין: המחלוקת שהתגלעה היא בשאלה איזה סכום ייגבה בתקופת הביניים עבור ביצוע עיקולים.

רמי רובין: לשכת עורכי-הדין העלתה את הטענה שמאז שנקבעו אותם 9 שקלים מקוריים המצב השתנה מבחינת היחס בין התשובות החיוביות לשליליות, ולכן, לשיטתם, בתקופת הביניים, צריך להפחית את הסכום מ-9 שקלים לסכום הרבה יותר נמוך, והסכום, שהם טוענים שצריך לגבות, הם, מן הסתם, יציגו כאן.

רמי רובין: עשינו בדיקה בעניין הזה, ואני אסביר איך הגענו לתוצאה שלנו.

רמי רובין: נקודת המוצא היא, שהתמחור שנעשה בשעתו, כמה עולה לבצע עיקול, הוא אותו תמחור, וזה לא עומד כאן לדיון.

רמי רובין: אלא שהמשימה שלנו היתה ליצור מצב שבתקופת הביניים, מצד אחד, יהיה תשלום אחיד, אבל, מצד שני, הבנקים, לצורך העניין, או צדדים שלישיים אחרים, חברות ביטוח ואחרים, לא ירוויחו בתקופת הביניים יותר ממה שהיתה כוונה שירוויחו, ולא יפסידו יותר.

רמי רובין: הטכניקה להשגת הדבר הזה היא פשוטה.

רמי רובין: לוקחים את כמות העיקולים שיש עכשיו, מחלקים לתשובות חיוביות ושליליות, מכפילים בתעריף הרלוונטי לכל סוג של עיקול, ואת התוצאה הסופית בשקלים מחלקים לסך כל העיקולים.

רמי רובין: התוצאה שנקבל, זה תשלום אחיד לעיקולים, שמבטל למעשה את אותה עוגה שהיו מקבלים, אותם צדדים שלישיים, אם ב-1 בינואר היו מתחילים ללכת על הרישום הדיפרנציאלי.

רמי רובין: דרך אגב, נקודת האיזון היא בערך 30%.

רמי רובין: זאת אומרת, ברגע שיש 30% תשובות חיוביות, אתה עומד בערך על מצב של 9 שקלים.

רמי רובין: שיפרנו את הבדיקה מאז הפעם שעברה שהיינו כאן, ולקחנו נתונים מחצי השנה האחרונה, שבה ההסדר כבר נכנס לתלם, כיוון שהיתה טענה שהבדיקה הקודמת נעשתה בתקופה שכללה את חבלי הלידה של ההסדר, וחשבנו שזאת טענה שיש בה הגיון, ולכן עכשיו בדקנו את חצי השנה האחרונה.

רמי רובין: ראינו שהממוצע המשוקלל של התשובות החיוביות הוא כ-16.8%.

רמי רובין: הדבר הזה, כאשר אתה מתרגם לשקלים, מביא תשלום אחיד של כ-6 שקלים.

רמי רובין: קיבלנו הערות של לשכת עורכי-הדין, של איגוד הבנקים, של איגוד חברות הביטוח, וראינו שיש פער בין נתונים.

רמי רובין: לאור הפער הזה, ההמלצה שלנו לשר המשפטים היתה, ושר המשפטים קיבל את ההמלצה הזאת, שניקח חשבון של סטייה אפשרית בנתונים, ונמליץ על 7 שקלים, וזה מה שהחליט שר המשפטים, וזאת ההצעה של משרד המשפטים, שמונחת בפניכם היום - תשלום אחיד של 7 שקלים.

מיכאל איתן: למה אנחנו צריכים להתנגד לזה?

סורין גנות: קודם כול, נתחיל מהוויכוח הסוער שהיה אז.

סורין גנות: יש לי פה נייר עזר מאת היועצת המשפטית של ועדת החוקה, ואני מצטט: "על סמך הנתונים של הנהלת בתי-המשפט, שהם לא לכל התקופה, אלא מיולי 2002 עד יולי 2003" - ואני סבור שעל נתונים אלה צריך להסתמך, כי זו תקופה של שנה, ולא לקחת תקופה יחסית של מספר חודשים, שאולי היה למישהו יותר נוח להתייחס אליהם, בבחינת להזיז את המטרה לפי מעוף החץ.

סורין גנות: אם לקחת נתונים שנותחו בידי היועצת המשפטית של הוועדה, יצא שהממוצע הוא 5.197 שקלים.

סורין גנות: זאת אומרת כ-5 שקלים לעיקול.

סורין גנות: זה נתון אובייקטיבי של היועצת המשפטית של ועדת חוקה.

סורין גנות: אני מקווה שזה צורף למי שנמצא פה.

סורין גנות: כשאנחנו מציירים את גבולות הגזרה שלנו, כפי שאז אמרתי, אם כבודו זוכר את הוויכוח הסוער, שעשיתי חשבון, ואמרת לי שאני לא יודע טוב חשבון, ויצאתי החוצה, ובזמן הזה מישהו עשה חשבון יותר טוב, ובסוף הסתבר שצדקתי, גם על סמך הנתונים של היועצת המשפטית.

סורין גנות: 5 שקלים זה הכי גרוע שיכול להיות.

סורין גנות: אני רוצה לשכנע שזה צריך להיות פחות מ-5 שקלים, אבל לא שיהיה אבסורד ולבוא עם מין "הסכמה", ולהטיל על החייבים, ופה אנחנו בעמדת חייבים, בהסכמה, 7 שקלים, לתקופה של עוד שנה וחצי, כאשר הסיבה היחידה שרוצים עוד שנה וחצי היא, כי הנהלת בתי-המשפט של מדינת ישראל לא התארגנה מחשובית.

סורין גנות: אני לא תוקף, אני נותן עובדה יבשה.

סורין גנות: לפי החוק המקורי, שאתה, אדוני היושב-ראש, היית שותף לו, ב-1 בינואר 2004 זה צריך להיפסק, עוד לפני זה, עוד בנובמבר, אם אני לא טועה.

סורין גנות: בגלל בעיה מחשובית, שאני מבין, לא תוקף, היא קיימת, מוטלת על כתפי האזרחים עלות נוספת בתקופה הזאת, ואם זה נכון מה שהם אומרים, שהם מפסידים, למה לא להחיל 2.25 שקלים, הדיפרנציאלי, כבר מה-1 בינואר?

סורין גנות: אני מבין שאי-אפשר.

סורין גנות: עם "אי-אפשר" קשה להתווכח.

סורין גנות: בואו נראה מי צריך לסבול בתקופה הזאת.

רמי רובין: זאת אותה עלות.

סורין גנות: מה שאני רוצה לומר, שזאת גזרה שנפלה עלינו בגלל חוסר התארגנות מחשובית של מדינת ישראל, ועכשיו האזרח צריך לסבול.

סורין גנות: למה זה פחות מ-5 שקלים?

סורין גנות: אני טוען שגם אם פתאום איגוד הבנקים הביא נתונים אחרים, ואני לא חושב שאנחנו צד מעוניין, אבל נניח שכן, לצורך הוויכוח, אנחנו צד מעוניין, הם צד מעוניין.

סורין גנות: יש צד לא מעוניין, צד אובייקטיבי - היועצת המשפטית של ועדת החוקה, היא עשתה ניתוח, והניתוח לא יכול להשתנות, זה לא יכול להיות יותר מ-5 שקלים.

סורין גנות: אני מחזיק בידי, כבוד היושב-ראש, טבלה של כמות עיקולי צד ג' בין השנים 1995 עד 2003.

סורין גנות: בשנת 1995, לפני שהבנקים והמסלקה של חברות הביטוח וכל הגופים הגדולים שעושים עיקולי צד ג' ביקשו להתחבר למסלקה המגנטית.

סורין גנות: לפני זה היו כ-3 מיליון עיקולי צד ג' באופן ידני.

סורין גנות: המספר המדויק הוא 2,941,000.

סורין גנות: הם עשו את זה ידני, הם לא קיבלו על זה כסף, כי על ידני, עד היום, לא מקבלים כסף, והם ביקשו לשפר את זה, זאת אומרת, שיעלה להם פחות ממה שעלה אז, כדי לייעל את השירות.

סורין גנות: הם באמת ייעלו את השירות, ביוזמתם, ובשנת השיא, שנת 2000, זה הגיע ל-45 מיליון, דהיינו, למעלה מפי 15 מה-3 מיליון שהיה אז.

סורין גנות: יאשר פה מנהל אגף ההוצאה לפועל, מר אריה כהן, את מה שאני אומר, שוב, כצד לא מעוניין ואובייקטיבי, שהכלי העיקרי, שבאמצעותו המערכת המקרטעת הזאת גובה כסף, זה עיקולי צד ג'.

סורין גנות: זה הכלי העיקרי, שגם פוגע הכי פחות בחירויות יסוד וכן הלאה.

סורין גנות: בשנת השיא זה הגיע ל-45 מיליון.

סורין גנות: אומרים הבנקים, ואני מבין אותם, זה עולה לנו הרבה כסף, למרות שהכנסתם את עצמכם לזה, כי עברתם מידני למסלקה בנקאית, ובגלל ה-9 שקלים האלה, כבוד היושב-ראש, זה ירד בשנת 2003 ל-2 מיליון פעולות, דהיינו, בשנת 2003 זה ירד ב-33% משהיה בשנת 1995, כאשר הם לא קיבלו על זה שקל, ולטענתם, זה עלה להם הרבה יותר, כי זה היה ידני.

סורין גנות: כאשר מפעילים בצורה ידנית זה ברור, בלי להיות גאון גדול, שזה עולה הרבה יותר כסף ממחשב שמקבל את זה ומטפל.

סורין גנות: אני לא אומר כרגע אם נגרם להם נזק, אין לי ספק שנגרם נזק לבנקים, לפחות הנזק הוא בבחינת פחות רווח, כי לפי הדוחות האחרונים של הבנקים, הם לפחות לא מפסידים, אבל לא ניכנס לכיסם.

סורין גנות: את עמדתם הם יגידו, ואני מבין אותה, ומן הסתם, אם הייתי במקומם, הייתי אומר אותו דבר.

סורין גנות: אבל, מבחינה אובייקטיבית, היום הם מטפלים ב-33% פחות עיקולי צד ג' משטיפלו בשנת 1995 ידנית, כאשר הם לא קיבלו כסף.

סורין גנות: היום לתת להם 9 שקלים לשנה וחצי תמימות, אך ורק בגלל אי-התמודדות הנהלת בתי-המשפט מבחינה מחשובית עם המטלה שהכנסת הטילה עליהם, ובתקופה הזאת כרגיל, מי שיישא בזה יהיה האזרח.

סורין גנות: לדעתי, הנזק צריך להתחלק.

סורין גנות: אולי לא אפס שקלים, כמו שכתבנו, בבחינת התחלת משא-ומתן, אבל ודאי לא יותר מ-5 שקלים.

סורין גנות: לדעתי, בין 2 שקלים לבין 5 שקלים, זה מה שצריך להיות.

סורין גנות: הנתונים של היועצת המשפטית של ועדת החוקה- - -

סיגל קוגוט: החישוב שלי.

סיגל קוגוט: הנתונים של הנהלת בתי-המשפט.

סורין גנות: הנתונים של הנהלת בתי-המשפט הם נתונים אובייקטיביים ללא ספק.

סורין גנות: אם החישוב והניתוח של היועצת המשפטית הנכבדה, מדובר שכ-86% זה תשובות שליליות, דהיינו, לעומת ה-70% של האיזון, זה כמעט פי שתים, אם ניקח 30%, 15%, חצי מהכמות, הם רק תשובות חיוביות, פחות מחצי - 14.6%.

סורין גנות: דהיינו, לא ייגרם שום נזק אם יהיה 2 שקלים, 3 שקלים, 4 שקלים, ויצמצמו את התקופה עד כמה שאפשר.

סורין גנות: שוב, הכול זה מחדל - לא בבחינת ביקורת, אלא בבחינת חוסר מעש - של הנהלת בתי-המשפט.

סורין גנות: למה האזרח צריך לספוג את זה?

סורין גנות: מדוע האזרח צריך תמיד להיות הכיס הלא עמוק של המדינה או של אותם גופים חזקים?

סורין גנות: תודה רבה.

ליאור שפירא: גם אם ההחלטה של השר התקבלה, מישהו קיבל את עמדת לשכת עורכי-הדין, ולא הועברה לשר עמדת לשכת עורכי-הדין.

ליאור שפירא: דבר שני, אם נקבל את הטענה שהיום, לפי כל החישובים, אנחנו עומדים בין 6 שקלים ל-7 שקלים, המשמעות, שלפחות בשנתיים האחרונות- - -

אבישי פדהצור: העמדה הועברה לשר, זה כתוב במכתב.

ליאור שפירא: מה שאני מנסה להגיד, שאם היום אנחנו יודעים בוודאות שלפי חצי השנה האחרונה או שנה זה בין 5 שקלים ל-6 שקלים, במשך השנתיים האחרונות, הבנקים כן גבו 9 שקלים.

ליאור שפירא: זאת אומרת, שנתיים, יש כאן יתרה של לפחות 3 שקלים.

טל נד"ב: תדייק בעובדות, זה לכל היותר שנה.

ליאור שפירא: מאוקטובר זה יותר.

טל נד"ב: חלק מהבנקים התחילו לקבל יותר מאוחר.

טל נד"ב: שנתיים, שנה, מה זה חשוב.

טל נד"ב: העובדות לא רלוונטיות, חבל לבלבל את הוועדה עם עובדות.

ליאור שפירא: נצא מנקודת הנחה שזה שנה, ואנחנו מאריכים בשנה.

ליאור שפירא: למה שלא נחזיר את הכסף שלקחתם ביתרה בשנה הזאת?

רמי רובין: שתיים-שלוש הערות בתגובה למה שנאמר פה.

רמי רובין: ראשית כול, קשה להסתמך על החישוב שעשתה היועצת המשפטית של הוועדה מסיבה פשוטה, שהנתונים טויבו לבקשתכם.

רמי רובין: הנתונים שהיו ביסוד חוות-הדעת הם לא הנתונים שיש היום, כי הנתונים היום יותר טובים.

סיגל קוגוט: זה מה שרציתי להעיר.

סיגל קוגוט: החישוב שעשינו, על סמך נתוני בתי-המשפט, נדון בישיבה הקודמת.

סיגל קוגוט: מאחר שקבוצות שונות טענו בפני הוועדה שיש להן נתונים אחרים, החליטה הוועדה לבקש מהנהלת בתי-המשפט לעשות איסוף יותר מדויק של נתונים על סמך התקופה שכבר הוטמע בציבור נושא התשלום, והנתונים אכן השתנו, עדיין בין 6 שקלים ל-7 שקלים יש מחלוקות, ואיזו הטיה לטובה, שאפשר לקזז אותה אם, אכן, וזו שאלה שלי לרמי רובין, הם מתכוונים להביא תיקון שיכלול את הנושא של קופות גמל.

סיגל קוגוט: אם אכן זו כוונתם, כפי שהצהרתם בפעם הקודמת, אנחנו מניחים שבתקופה הקרובה יכולים להיגרם הפסדים מסוימים לבנקים, שהיו יכולים להצדיק את הנושא של בין 6 שקלים ל-7 שקלים.

סיגל קוגוט: אבל אין ספק שלפי הנתונים החדשים שאספה הנהלת בתי-המשפט, הנושא של 6 שקלים עומד חזק בנתונים האלה.

סיגל קוגוט: החישוב שעשיתי הוא על סמך הנתונים הקודמים, כשממוצע הבקשות שתפסו עמד על 13.9%, היום ממוצע הבקשות שתופסות עומד על 16.8%, וזה שוני שמצדיק העלאה.

סורין גנות: תסכימי אתי, ותגידי לכבוד היושב-ראש, שזה לא שהנתונים השתנו, אלא במקום לבחון מיולי 2002, בחנתם רק מפברואר 2003.

סורין גנות: זאת אומרת, המשחק הוא שינוי גבולות גיזרה.

סיגל קוגוט: אתה רוצה לראות כיצד הסדר מופעל, ואתה רואה את זה יותר טוב בתקופה הזאת.

סיגל קוגוט: נכון שהיו מחלוקות.

סורין גנות: אם מפברואר, הנתונים היו שיש פחות תשובות חיוביות, יכול להיות שאיגוד הבנקים היה אומר שהוא לא רוצה מפברואר 2003.

סיגל קוגוט: צריך להפעיל הגיון בריא שלנו.

סורין גנות: הנושא של קופות הגמל נשכח, והוא לא מופיע בהצעה.

סיגל קוגוט: הוא לא נשכח.

סיגל קוגוט: אמרנו שאנחנו מביאים בחשבון שהנהלת בתי-המשפט מצהירה שהיא מתכוונת לעשות תיקון על קופות הגמל, והבאתי את זה בחשבון.

מיכאל איתן: הקדשנו לנושא הזה זמן רב, ואם לא נחתוך אותו בזמן, תחלוף תקופת הביניים של שנה וחצי, שעליה אנחנו מדברים.

סורין גנות: מה יקרה?

סורין גנות: לא יגבו כסף.

מיכאל איתן: אני מציע שנשים סוף לוויכוח, ונקבל את ההסכמה הכמעט כללית שהושגה, יש הסתייגות של לשכת עורכי-הדין, אז הפעם לשכת עורכי-הדין תהיה במיעוט.

מיכאל איתן: יש לי רושם, דרך אגב, שאם זה היה קשור - - -

טל נד"ב: שכר טרחה של עורכי-דין.

מיכאל איתן: בדיוק כך, עוד מעט יהיה לנו דיון, אז היינו שומעים דיבורים קצת פחות נלהבים בדבר הצורך להגן על האזרח.

מיכאל איתן: אני מזמין אותך לדיון מחר, ואני אתן לך את כל רשות הדיבור מחר להגיד מה שאתה רוצה.

סורין גנות: הנה, אתה רואה, מחר אני לא מגיע, כי אנחנו לא נאבקים רק על שכר טרחה, מחר מגיע מישהו אחר.

מיכאל איתן: אני אומר את זה בהומור.

מיכאל איתן: אני רוצה לומר לך שאני מעריך מאוד את העבודה ואת ההכנה ואת הדברים שנאמרו כאן, אני לא שולל אותם.

סורין גנות: על מי אני מגן, בין היתר, מי משלם בין היתר?

סורין גנות: החייבים, בסופו של דבר, אבל קודם כול זה הזוכים.

סורין גנות: מי הזוכים?

סורין גנות: הם כאלה שעכשיו, בגלל 9 שקלים- - -

מיכאל איתן: יש כל מיני זוכים.

סורין גנות: זוכים בבנקים.

סורין גנות: למה נציגי הבנקים נמצאים פה?

סורין גנות: הרי הם בדקו כלכלית.

טל נד"ב: אני מבקש שתפסיק לדבר בשמנו.

סורין גנות: אני לא מדבר בשמכם.

פרדי פידר: זה משקף את הלך המחשבה שלו.

מיכאל איתן: רבותי, מספיק.

מיכאל איתן: אני מאוד מאוד מודה לך על הצגת העניין.

מיכאל איתן: אני מקווה, כפי שאני מקווה בכל הנושאים, שנושא המחשוב יתקדם, הנה עוד דוגמה שאנחנו חיים באי-ודאות מסוימת, שאפשר היה להימנע ממנה אם הנושא של המחשוב היה יותר מתקדם.

מיכאל איתן: עם זאת, אני רוצה להגן על יחידת המחשוב של הנהלת בתי-המשפט, כי אנחנו חושבים שהם בין יחידות המחשוב הממשלתיות המובילות.

מיכאל איתן: במיוחד בכל מה שקשור לנושא של האינטרנט והצגת דברים ושימוש בטכנולוגיות החדשות, גם בתי-המשפט וגם הנהלת בתי-המשפט הם בין המובילים.

ליאור שפירא: הם מובילים בכל התחומים האלה, וזה משימוש עצמי.

מיכאל איתן: וגם אתם, עורכי הדין, מקבלים את השירות בעניין הזה.

מיכאל איתן: יש ביקורת, היא לגיטימית, אבל נראה גם את הדברים החיוביים, לא רק את הדברים השליליים.

סורין גנות: היות ואני יודע לקרוא גם תנועות שפתיים, ולא רק לשמוע קולות, הבנתי שזה הוכרע, זה בסדר.

סורין גנות: אני באמת מבקש שיהיה תנאי לתחילת ההפעלה את מה שהבטחתם, והתחייבו פה כולם, בנושא של קופות הגמל.

סורין גנות: אני מבקש שזה יהיה התנאי.

טל נד"ב: יש חלק שהוא לא כולם.

סיגל קוגוט: זה לא יהיה תנאי בתקנה.

מיכאל איתן: רבותי, אנחנו קוראים את התקנה.

סיגל קוגוט: נתקן את תקנה 5.

סיגל קוגוט: דבר ראשון, במקום ז' בטבת התשס"ד, 1 בינואר 2004, יבוא כ"ג באייר התשס"ה, 1 ביוני 2005; דבר שני, במקום 9 שקלים חדשים יבוא 7 שקלים חדשים.

סיגל קוגוט: הנהלת בתי המשפט גם ביקשה שנעשה תחילה לתקנות, אבל אני ממליצה לא לעשות את זה.

סיגל קוגוט: קיבלנו את התקנות האלה ממש בדקה ה-90, אחרי שביקשנו חודשיים שהדבר יטופל.

סיגל קוגוט: אם לא יפרסמו אותן בזמן, אני לא חושבת שאנחנו צריכים לחוקק חקיקה רטרואקטיבית.

סיגל קוגוט: רצוי ואפשר לעשות מאמץ לפרסם אותן ביומיים הקרובים.

סיגל קוגוט: לכן אני ממליצה לאשר רק את התיקון לתקנה 5.

מיכאל איתן: האם יש מישהו מחברי הוועדה שחולק על ההמלצה?

רמי רובין: ברשות אדוני, אני רוצה לבקש בכל זאת שתהיה תחילה ב-1 בינואר.

רמי רובין: דבר ראשון, זה לא רטרואקטיבי, כי אנחנו נמצאים לפני ה-1 בינואר.

סיגל קוגוט: אם זה יפורסם אחרי.

רמי רובין: דבר שני, העיכוב, בעיקרו המכריע, לא נבע מאתנו, הוא נבע מכך שחיכינו לתגובת לשכת עורכי-הדין.

רמי רובין: תגובת לשכת עורכי-הדין הגיעה רק ב-10 בדצמבר.

רמי רובין: התקלה שיכולה להיגרם היא תקלה לא פשוטה.

מיכאל איתן: אדוני, אני אשתמש בחשיבה של שופט לצורך ההכרעה בעניין.

מיכאל איתן: כאשר יש חילוקי דעות בין שני צדדים שאני צריך להכריע ביניהם, ואחד הצדדים זה היועץ המשפטי שלי, איך אני יכול להכריע נגדו?

מיכאל איתן: אני צריך לתת משקל נוסף, אני לא חותמת גומי.

מיכאל איתן: שמעתי את הטענה שלך, אני מבין אותה, ואת המשקל הנוסף אני נותן ליועצת המשפטית של הוועדה, ואני מקבל את דעתה בעניין הזה.

מיכאל איתן: מי בעד אישור התקנה?

מיכאל איתן: בעד - פה אחד תקנות ההוצאה לפועל (אגרות, שכר והוצאות) (תיקון), התשס"ב-2002 (תיקון), התשס"ג-2003 אושרו בכפוף לתיקונים.

מיכאל איתן: התקנות אושרו פה אחד.

מיכאל איתן: תודה רבה.