ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 93, 2003-11-17 10:30

מיכאל איתן: בוקר טוב לכולם.

מיכאל איתן: אני מבקש לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מיכאל איתן: אנחנו מטפלים בתקנות של חוק חובת מכרזים.

מיכאל איתן: התקנות מותקנות מכוח החוק.

מיכאל איתן: על-פי החוק, קיימת חובת מכרזים, והחוק מאפשר גם קביעת פטורים ממכרז במקרים מסוימים, לפי שיקולים מסוימים.

מיכאל איתן: במסגרת התקנות נקבע שיישובים מסוימים במדינת ישראל, יהיו לגביהם מגבלות של הכנסת חוק חובת המכרזים.

מיכאל איתן: כלומר, החוק לא יחול במלואו, אלא במגבלות מסוימות.

מיכאל איתן: זאת אומרת, בזמן קיום המכרז תינתן עדיפות למפעלים שנמצאים באותם יישובים.

מיכאל איתן: העדיפות יכולה להתבטא בצורות שונות: יש קבוצה אחת שבה העדיפות ניתנת על-פי הצעות המחיר, באחוז מסוים, ויש עוד קבוצה, אבל עד כאן מגיעה ידיעתי.

סיגל קוגוט: יש עוד קבוצה שיש לה זכות סירוב ראשונה.

מיכאל איתן: התכנסנו על מנת לאפשר גם לשדרות להיכנס לתחום האזורים הגיאוגרפיים שבהם תינתן עדיפות בעת הגשת המכרזים.

מיכאל איתן: שכחתי להזכיר שזה קשור גם למשרד הביטחון.

סיגל קוגוט: אלה מכרזים של משרד הביטחון.

מיכאל איתן: משרד הביטחון מסכים ששדרות תקבל העדפה.

מיכאל איתן: באיזה תנאים?

סיגל קוגוט: זה לא שדרות.

סיגל קוגוט: מוחקים את ההגבלה שזה יהיה רק בצפון.

דינה בנרי: קודם כול, מובן שההצעה לתיקון התקנות מקובלת על משרד האוצר.

דינה בנרי: סמכות יש לשני השרים - שר האוצר ושר הביטחון.

דינה בנרי: דרורה ליפשיץ ממשרד האוצר ביקשה שאני אייצג אותה בדיון.

דינה בנרי: ב-8 באפריל החליטה ועדת שרים לענייני חברה וכלכלה על שורת צעדים לסיוע לאזור שדרות רבתי, והוחלט, בין היתר, שאזור שדרות רבתי יזכה להעדפה במכרזים של משרד הביטחון, לפי תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת מאזורי עדיפות לאומית), כאזור קו עימות.

דינה בנרי: אזור קו עימות זה האזור שתוצרת ממנו מקבלת העדפה, לפי התקנות.

מיכאל איתן: מה זה נקרא "שדרות רבתי"?

דינה בנרי: בנוסף לכך החליטה הוועדה שצוות בין-משרדי לסיוע לאזור שדרות רבתי יקבע את התחום הגיאוגרפי, מהו אזור שדרות רבתי.

דינה בנרי: בהתאם לכך, ב-18 במאי, יש פה מכתב שמציין מה נקבע.

דינה בנרי: נקבע: גבולה המוניציפאלי של העיר שדרות, אזור התעשייה ספירים, שער-הנגב מזרח, ומצוין תב"ע, אזור התעשייה מפעלי שער הנגב, ומצוין תב"ע, תחום קמפוס המכללה האקדמית ספיר, מכללת הנגב- - -

מיכאל איתן: מה זה שייך למכללת ספיר?

דינה בנרי: זאת ההחלטה של הצוות הבין-משרדי, שעל-פי הצעה של משרד המשפטים זה עדיין טעון אישור ועדת השרים לענייני חברה וכלכלה.

דינה בנרי: זה מונח על סדר-היום של הוועדה, ואנחנו מצפים שכל יום תהיה החלטה.

מיכאל איתן: אנחנו נאשר היום את שדרות רבתי בלי לדעת מה זה כולל?

סיגל קוגוט: אתם לא מאשרים את היישובים עצמם, כי מה שנעשה כאן זה פשוט למחוק את זה שאזור קו עימות הוא רק בצפון, ולהוסיף את המילה "מתחמים".

סיגל קוגוט: כלומר, מותר יהיה לממשלה בעתיד, בלי לחזור לוועדה, להחליט שאזור קו עימות זה גם אזורים אחרים, לא רק שדרות.

מיכאל איתן: אני לא מסכים.

מיכאל איתן: אני מפחד מכל מיני תרגילים, אני לא מוכן.

מיכאל איתן: אני רוצה לדעת בדיוק מה אנחנו מאשרים.

מיכאל איתן: אם אני נותן לכם מהיום והלאה אפשרות להרחיב ולהוריד, משום שכתוב בחוק "אזור עדיפות לאומית בשטחי היישובים ואזורי התעשייה והמתחמים המנויים בהחלטת ממשלה ברשימת אזור קו העימות בצפון"--

סיגל קוגוט: אתה מוחק את "הצפון".

מיכאל איתן: אני חושש שאני אגיע למצב שיום אחד אני אמצא את המפעל של הסבתא שלי בהרצליה פיתוח, גם נכלל בתוך האזור.

מיכאל איתן: אני לא רוצה את זה.

מיכאל איתן: אולי לא של הסבתא שלי, אבל של סבתא של מישהו אחר, נראה לי שיש סיכוי יותר גדול.

אליעד ויינשל: אני אציג את המצב בשביל שנבין איפה אנחנו נמצאים.

אליעד ויינשל: המצב היום, לפי התקנות, אזור קו עימות מוגדר כ"אזור שייקבע בהחלטת ממשלה ברשימת אזור קו העימות בצפון".

אליעד ויינשל: כלומר, גם כיום, הממשלה היא שמוסמכת לקבוע מהו אזור קו עימות.

סיגל קוגוט: זה עדיין בצפון.

אליעד ויינשל: היום זה בצפון.

אליעד ויינשל: בעקבות העימות הנוכחי גובשה עמדה, שאזור קו עימות לא חייב להיות רק בצפון, הוא יכול להיות גם באזור הדרום.

אליעד ויינשל: ולכן, לכאורה, כמו שיש לממשלה סמכות לגבי הצפון צריכה להיות לה סמכות באזורים אחרים במה שנוגע למצב הביטחוני.

מיכאל איתן: אני כבר מודיע לך שאני רוצה להכניס תיקון - "באישור ועדת הכספים של הכנסת או בוועדה אחרת של הכנסת".

דינה בנרי: בחוק עצמו זה קבוע.

דינה בנרי: בחוק עצמו, אזור עדיפות לאומית אלה אזורים אחרים שקבעה הממשלה מעת לעת, לעניין הטבות, לפי חוק עידוד השקעות הון, או לעניין חוק זה, וזה חוק המכרזים.

מיכאל איתן: תעשו את זה מכוח החוק.

מיכאל איתן: אני לא רוצה לאשר דבר כזה.

מיכאל איתן: לא רק שאני לא רוצה לאשר את זה, אני גם רוצה לתקן את החוק.

מיכאל איתן: סיגל קוגוט, אני מבקש שתכיני לי הצעה "באישור ועדת הכספים של הכנסת".

סיגל קוגוט: התקנות פה הן באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מיכאל איתן: לא בתקנות, בחוק.

סיגל קוגוט: היא קראה: "שר האוצר ושר הביטחון, באישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, רשאים לקבוע, בכל הנוגע להתקשרויות של מערכת הביטחון, הוראות בדבר העדפה של תוצרת מאזורי עדיפות לאומית".

סיגל קוגוט: אם אתה רוצה, כשמביאים לך תקנות, אתה יכול להגיד שאתה מכיר בזה שיש מלחמה מעת לעת, וכל פעם זה יכול להיות באזור אחר, או שתכניס להגדרה של קו עימות הגדרה מהותית, שמתייחסת למצב ביטחוני קשה באותה עת, על מנת שלפחות אפשר יהיה לתקוף סבירות של החלטת ממשלה, למרות שגם כך אולי אפשר לתקוף אותה, אם היא תחליט שהרצליה פיתוח זה אזור קו עימות, או שאתה מונה יישובים, שזה פחות רצוי, כי כל פעם זה יכול להיות במקום אחר.

מיכאל איתן: אני רוצה שזה יהיה באישור הוועדה, זה הכול.

מיכאל איתן: מההתחלה, בחוק.

מיכאל איתן: זה דורש תיקון חוק.

מיכאל איתן: זה מה שאני מבקשת ממך שתכיני.

אליעד ויינשל: צריך להבין את המשמעות של החלטת הוועדה, שפה לא יתבצע תיקון חוק.

אליעד ויינשל: שדרות ואזורים אחרים שכיום הממשלה מעוניינת להפוך אותם לאזורי עדיפות לאומית- - -

מיכאל איתן: העניין של הוספה של שדרות זה מאוד חשוב, אבל ביני לבינך, זה בלוף גדול.

מיכאל איתן: הממשלה עובדת על הציבור בעיניים.

מיכאל איתן: יש שמיכה, אפשר לכסות את הרגליים, אפשר לכסות את הראש, אבל אם השמיכה היא קצרה, אי-אפשר גם את הרגליים וגם את הראש.

מיכאל איתן: פעם מכסים את הראש, וברגליים קר, אחר כך הפוך.

מיכאל איתן: כל הסיפור כאן הוא מתן עדיפות, בתחרות בין אנשים, על מכרז של משרד הביטחון.

מיכאל איתן: אם אני נותן לדרום ולצפון את אותם התנאים, מה עשינו?

מיכאל איתן: אנחנו פוגעים עכשיו בצפון על-ידי זה שאנחנו נותנים גם לדרום.

מיכאל איתן: אני מוכן ללכת אתכם, מה שזה יעשה, שזה יקטין מעט את הצפון, ואלי זה יוסיף לשדרות משהו, אבל אם נמשיך הלאה, הרי מחר, אחרי שדרות, תבוא ירוחם.

מיכאל איתן: מה ירוחם שונה משדרות?

מיכאל איתן: תסבירו לי.

מיכאל איתן: אני רוצה להבין.

קריאה: "קסאמים".

מיכאל איתן: בניצני עוז יש, באזור התעשייה של עזתה יש.

מיכאל איתן: עכשיו אני מצלצל לעזתה ואני רוצה לדעת למה עזתה לא בפנים, ותוך דקה הם פה.

מיכאל איתן: אני מצלצל, הוא לוקח מונית ספיישל ומגיע לפה.

מיכאל איתן: תסבירו לי למה הוא לא, ואלה כן.

דינה בנרי: החלטת הממשלה היתה רבת משתתפים.

מיכאל איתן: זה שיש הרבה משתתפים בישיבת ממשלה זה כנראה פוגם בשיקול דעתם.

מיכאל איתן: כאן יש רק משתתף אחד.

אליעד ויינשל: זו שאלה של מדיניות.

אליעד ויינשל: כרגע, החוק הנוכחי, הוא שמסמיך את הממשלה לדון ולהחליט.

אליעד ויינשל: זו שאלה של מדיניות, האם ירוחם?

אליעד ויינשל: האם שדרות?

מיכאל איתן: מותר לי לדעת?

אליעד ויינשל: אני מניח שיש הסברים.

מיכאל איתן: אם זה עניין ביטחוני, ניקח את טווח האיום מעזה, נצייר במחוגה את טווח הטילים מעזה, ונגיד שכל אחד מאלה הם בפנים.

יהודה היימן: כל פעם הם משתפרים בטווח.

מיכאל איתן: אז נגדיל.

מיכאל איתן: אם זו בעיה כלכלית, אני אראה לכם אזור תעשייה ליד טול-כרם, שהוא נפגע כלכלית פי אלף, בלי שיש שם קסאם אחד.

מיכאל איתן: נרצחו שם אנשים בפנים, בתוך אזור התעשייה הזה.

מיכאל איתן: למה לא לעזור להם?

דורית ואג: את עטרות בירושלים כבר הכניסו.

סיגל קוגוט: אליעד ויינשל, לא נכון לראות את זה שאי-אפשר בתקנות, בהגדרה של אזור קו עימות לתת הגדרה מהותית.

סיגל קוגוט: משום שהחוק מדבר על אזורי עדיפות לאומית שתקבע הממשלה מעת לעת.

סיגל קוגוט: ההבחנה בין א', ב' ואזור קו עימות, כולה בתקנות.

סיגל קוגוט: כמו שהיום אתה אומר: מה שתקבע בממשלה, אתה יכול להחליט מה שתקבע הממשלה באישור ועדה מסוימת של הכנסת.

סיגל קוגוט: מותר לך לעשות את זה.

אליעד ויינשל: פה אני לא בטוח.

סיגל קוגוט: מותר לך גם להגיד שאזור קו עימות זה אזור שבאותו זמן מתרחשים בו מאורעות כאלה ואחרים, על מנת שזה לא יהיה הרצליה פיתוח.

סיגל קוגוט: התקנות האלה לא אולטרה וירוס, אם אתה מנסה בהגדרה, שכל כולה בתקנות, להבחין בין אזורים שונים של עדיפות לאומית, לעשות ספציפיקציה.

סיגל קוגוט: למה אתה חושב שזה בלתי-אפשרי?

אליעד ויינשל: לגבי הגדרה מהותית, מובן שאפשר.

אליעד ויינשל: אפשר להגיד: רק בדרום, אפשר לקבוע תנאים מגבילים, אבל לדרוש אישור של ועדת כנסת- - -

מיכאל איתן: מה כתוב בחוק?

סיגל קוגוט: בחוק כתוב מה זה אזורי עדיפות לאומית.

מיכאל איתן: מה זה?

סיגל קוגוט: האזורים שנקבעו "לפי סעיף 40(ד) לחוק עידוד השקעות הון, ואזורים אחרים שקבעה הממשלה מעת לעת לעניין ההטבות לפי חוק לעידוד השקעות הון, או לעניין חוק זה".

מיכאל איתן: מספיקה החלטת ממשלה ונימוק?

סיגל קוגוט: כן, אבל בתקנות יש הבחנה, משום שרוצים סוגים שונים של הטבות, חלק במחיר, חלק בצורת זכות סירוב ראשונה.

סיגל קוגוט: וגם שם יש הבדל, בזכות הסירוב הראשונה, בין אזורים א' ל-ב', בכמה אחוזים אתה נותן בזכות הסירוב הראשונה.

סיגל קוגוט: אז בתקנות עושים את הדקדוקים מה זה בדיוק אזור קו עימות.

אליעד ויינשל: זה תת-אזורים.

סיגל קוגוט: את התת-אזורים האלה עושים בתקנות.

אליעד ויינשל: כיוון שהמחוקק הסמיך את הממשלה לקבוע את האזורים, לתפיסתי, כך גם בתת-האזורים מוסמכת הממשלה לקבוע.

סיגל קוגוט: נכון, השאלה היא רק אם מחוקק המשנה רשאי לעשות ספציפיקציות בתקנות.

סיגל קוגוט: אני חושבת שכן.

סיגל קוגוט: הוא יכול לקחת על עצמו מגבלות.

אליעד ויינשל: ספציפיקציות - כן, אבל לא ספציפיקציות באישורו הספציפי לגבי כל יישוב.

אליעד ויינשל: זה שונה מלקבוע כללים.

מיכאל איתן: יש לנו שני מושגים.

מיכאל איתן: המושג היותר כללי זה "אזור עדיפות לאומי", והמושג היותר ספציפי זה "אזור קו עימות", שהוא אזור עדיפות לאומית בתנאי שהוא בשטח מסוים.

אליעד ויינשל: למעשה, חילקו לשלושה תת-אזורים של עדיפות לאומית.

מיכאל איתן: איפה המהות של מה שכתוב בסעיף הזה?

מיכאל איתן: איפה זה כתוב?

סיגל קוגוט: ההגדרה בתקנות.

מיכאל איתן: איפה כתוב הסעיף עצמו?

סיגל קוגוט: מה ההעדפה הניתנת, זה בתקנות 3, 4 ו-5.

מיכאל איתן: זה רק באזורי קו עימות?

סיגל קוגוט: "קו עימות" זה סוג של עדיפות לאומית, ויש על כך תקנות - אומרים לך מה שיעור ההעדפה, ואיך מחליטים על הזוכה.

סיגל קוגוט: התקנות שעוסקות בשקלולים עושות הבחנה בתוצאות המעשיות של השקלול של ההצעות בין אזור קו עימות לאזור עדיפות לאומית א', לאזור עדיפות לאומית ב', וזה תקנות 4, 5 ו-6.

מיכאל איתן: זה לא מדויק.

מיכאל איתן: כתוב: "קיבלה הצעה של מציע טובין או שירותים שאינה מאזור עדיפות לאומית".

סיגל קוגוט: לאחר השקלול השני.

מיכאל איתן: אם הם לא מאזור עדיפות לאומית, הם גם לא מקו עימות.

סיגל קוגוט: יכול להיות שגם מתל-אביב יציעו.

סיגל קוגוט: אם אתה עושה מכרז, מציעים לך הצעות מאזור בצפון ומתל-אביב, וכשאתה משקלל את ההצעות, אתה מחליט.

מיכאל איתן: מה יש לשקלל שם?

סיגל קוגוט: נניח שזה מתל-אביב נתן לך הצעה הרבה יותר זולה.

מיכאל איתן: זו לא התוצאה המשוקללת.

סיגל קוגוט: התוצאה המשוקללת, שאתה נותן את ה-15% לאזור קו עימות ורואה אם עדיין זו הצעה יותר יקרה.

יהודה היימן: הכול משחק קטן מאוד, כי למעשה משרד הביטחון מצמצם ב-2003-2004 את המכרזים, וכמעט אפס מפעלים יש בשדרות שיעבדו עבור משרד הביטחון.

יהודה היימן: אחד מהם בסכנת סגירה, אותו המפעל היחיד שעומד על הפרק.

יהודה היימן: כך שהתוצאה הסופית של כל המהלך הזה תהיה, שכנראה שדרות תיכנס פנימה, אבל הרבה מזה לא ייצא.

מיכאל איתן: מי זה המפעל שאמור ליהנות מהתקנה הזאת?

יוסף כהן: מפעל "רשף".

יוסף כהן: העיר שדרות, לפני כשנתיים-שלוש, שינתה את מצבה כתוצאה מירי טילי הקסאם.

יוסף כהן: הבעיה, כבר אני אומר, היא לא רק בעיה ביטחונית.

יוסף כהן: זה שילוב של בעיה ביטחונית עם בעיה חברתית.

יוסף כהן: זה לא סוד שהעיר שדרות, לפני טילי הקסאם ואחרי טילי הקסאם ובמהלך טילי הקסאם, סבלה, ועדיין סובלת, ממצוקה קשה של אבטלה, קשה ביותר.

יוסף כהן: זה שהצלחנו איכשהו לא להוציא את זה החוצה, זה היה משיקולי מדיניות שלנו לא לפגוע ביישוב ובתדמית שלו.

יוסף כהן: למשל, אני מזכיר לכם את מה שהיה באופקים לפני חמש-שש שנים עם ההשבתות, סגירת העיר, צמיגים בוערים וכן הלאה.

יוסף כהן: אנחנו, ההנהגה, העדפנו לא לעשות את זה כדי לא לפגוע בתדמית של היישוב.

יוסף כהן: עמלנו קשות כדי לשנות את התדמית, ולא רצינו, כתוצאה מהמצב החברתי, אני מדגיש, שהיישוב הזה ייפגע.

יוסף כהן: באו עלינו טילי הקסאם במהלך שיקום התדמית, במצב של אבטלה של 11%.

יוסף כהן: אז, כתוצאה מצירוף של המצב הביטחוני עם המצב החברתי, באו אנשי שדרות ואמרו לממשלת ישראל: אתם חייבים לעשות מהלך שיגרום לכך שאנשים פשוט לא יברחו מהעיר בנוסף לכל הצרות.

יוסף כהן: הראיה - קריית-שמונה.

יוסף כהן: אם נמשיך לספוג טילים וכן הלאה, תושבים יברחו מכאן לטובת אשקלון, לטובת יישובים יותר צפוניים, והעיר הזאת תהפוך לעיר חורבות.

יוסף כהן: באה ממשלת ישראל, אחרי לחץ כבד, גם של שר הביטחון וגם של ראש הממשלה, והחליטה שהעיר שדרות, ואני מדגיש, העיר שדרות בלבד, תזכה ליחס דומה לקריית-שמונה.

יוסף כהן: לקחו את קריית-שמונה והפכו אותה למודל חיקוי, הן לעניין מס-הכנסה, הן לעניין העדפה בתוצרת לאומית וכן הלאה.

יוסף כהן: כאשר השכנים שלנו שמעו על החלטת הממשלה באו והקימו זעקה ואמרו: מה אתנו?

יוסף כהן: בדיוק כמו שהיושב-ראש שאל: אם המצב הוא ביטחוני, למה לא לתת לעזתה ולמה לא לתת לאחרים?

יוסף כהן: בעניין הזה אני רוצה לומר בצורה אחראית, ואני יודע מידיעה אישית: באזור עזתה לא נפלו טילי קסאם.

יוסף כהן: אני אומר את זה באחריות, אני אומר את זה בידיעה.

יוסף כהן: לא נפלו טילי קסאם, לא היו טילי קסאם, לא בנתיבות, לא בעזתה, לא בשום מקום.

יוסף כהן: טילי הקסאם נפלו בתחום המועצה האזורית אשכול ותחום המועצה האזורית שער-הנגב, שהיא סמוכה לשדרות.

יוסף כהן: אין מפעלים ואבטלה וכן הלאה בשני הקיבוצים או שלושת הקיבוצים באזור שדרות.

יוסף כהן: העיר היחידה שנמצאת באזור הזה, שסובלת מהמצוקות הקשות, היא העיר שדרות.

יוסף כהן: בעיר שדרות יש המפעלים שלה, ויש מפעלים שהם משותפים לשדרות ולשער-הנגב, לכן הכניסו גם את אזור התעשייה ספירים.

יוסף כהן: זה אזור תעשייה שהוא משותף לנו ולשער הנגב, והוא מנוהל באמצעות מינהלת משותפת.

יוסף כהן: אם אתם שואלים אותי אם יש למכללה קשר לעניין הזה, אני אומר לכם באחריות שאין.

יוסף כהן: אין למכללה מה לחפש בעניין הזה.

יוסף כהן: יש בהחלט, לאזורי התעשייה של שער-הנגב ושדרות, מה להשיג ומה להפיק מהתיקון של התקנות, ואין קשר בין המכללה לבין העניין הזה.

דינה בנרי: במשרד הביטחון לפעמים עושים התקשרויות גם עם מכללות.

יוסף כהן: אני אומר מה היתה המטרה.

יוסף כהן: אני רוצה לתקן את הדברים שאמר פה נציג התעשיינים.

יהודה היימן: אני תומך בכם.

יוסף כהן: לא רק מפעל אחד עובד עם משרד הביטחון בשדרות, לא רק מפעל רשף שנסגר, אלא יש את "ספקטרוניקס", שגם עובד עם משרד הביטחון, והוא עובד שנים רבות עם משרד הביטחון.

יוסף כהן: זה מפעל גדול שמחזיק המון אנשים משדרות בעבודה.

יוסף כהן: יש חברות הסעה גדולות, במקרה, חברת הסעות, בין הגדולות ביותר בארץ, נמצאת בשדרות, מעסיקה כ-70-60 נהגי אוטובוס משדרות, עם מוסך גדול, שמה של החברה "מסיעי שדרות", ורואים את האוטובוסים האלה בכל הארץ, והם עובדים גם עם משרד הביטחון שנים רבות.

יוסף כהן: יש מפעלים נוספים שעובדים עם משרד הביטחון.

יוסף כהן: יש גם את "אוסם", שעובדת עם משרד הביטחון.

מיכאל איתן: למה לא להסתפק בשדרות ובשער-הנגב?

מיכאל איתן: אחר כך תבואו עם האחרים, נטפל באחרים בפעם אחרת.

דינה בנרי: מה זה "אחרים"?

דינה בנרי: להוציא חלק מההגדרה שהוגדרה על-ידי הצוות הבין-משרדי?

אליעד ויינשל: השאלה אם אנחנו מגדירים בתקנות יישובים ספציפיים או לא.

דינה בנרי: עד עכשיו לא היתה הגדרה של יישובים ספציפיים.

מיכאל איתן: עד עכשיו היה כתוב "צפון".

דורית ואג: הגדרנו את עטרות.

סיגל קוגוט: עטרות זה בחוק.

מיכאל איתן: אתם לא באים לכאן עם הגדרה.

מיכאל איתן: אתם עצמכם באים עם שמות ספציפיים, ואני רק מקצץ בשמות, זה הכול.

דינה בנרי: השמות לא אמורים להיכנס לתקנות.

אליעד ויינשל: הרשימה הזאת, ואת זה צריך להבהיר, עוד לא אושרה, למרות העובדה שהממשלה בזמנו החליטה שצוות בין-משרדי יקבע מהו האזור.

אליעד ויינשל: בזמנו חיווינו את עמדתנו שהממשלה לא יכולה לקבוע שהצוות הבין-משרדי הוא שיקבע, אלא שהנושא צריך להידון בממשלה, ולהיות מוכרע בנסיבות דומות לאלה שציינת קודם, בהן מדובר בשאלות של מדיניות, כלומר, השאלה איזה יישובים, גם אם התקנות יתקבלו, והרשימה תוגש שוב בפני הממשלה להחלטה.

אליעד ויינשל: השאלה אם להכניס רק את שדרות או לא, זאת השאלה, האם, במסגרת התקנות, לקבוע יישוב-יישוב - לדוגמה, האם לאפשר מחר לממשלה, אם ייפול מחר, חס וחלילה, קסאם ביישובים אחרים באזור הדרום, להכניס גם אותם להגדרה - או שכל דבר כזה יצריך ממש שינוי בתקנות?

מיכאל איתן: באופן עקרוני הבעיה הזאת היא בכך שהממשלה צריכה להיות תחת ביקורת של הכנסת.

מיכאל איתן: ההיקף הכספי הוא לא כל כך גדול.

מיכאל איתן: אולי הכנסת נותנת לממשלה חופש לקבל החלטות בהעברות של פרוייקטים ונושאים ממקום למקום, שאין לנו בהן שליטה בדיוק מה קורה.

מיכאל איתן: אבל, בגדול, זה עניין שיש בו משמעויות הרבה יותר גדולות.

מיכאל איתן: זה עניין של תחושות של אנשים, של שוויון, שנפגע פה.

יהודה היימן: הממשלה כל כך קמצנית בנושא הזה בעשור האחרון.

מיכאל איתן: הבעיה שלי זה לא שהיא קמצנית, הבעיה היא שצריכה להיות בקרה מסוימת.

מיכאל איתן: אנחנו פה נותנים העדפות לקבוצות מסוימות על חשבון קבוצות אחרות.

מיכאל איתן: זה שם הנושא.

מיכאל איתן: ברגע שהממשלה עושה את זה, ברמת העיקרון כאן דין פרוטה כדין מאה.

מיכאל איתן: ברגע שהממשלה יוצרת אלמנט של העדפות, רצוי שעוד מישהו יעביר ביקורת על זה, שזה לא יהיה בדל"ת אמותיה של הממשלה.

מיכאל איתן: אחר כך יהיו כל מיני לשונות רעות שיאמרו שזה נעשה משום שלשר מסוים יש קרבה ל"ספקטרוניקס" או ש"ספקטרוניקס" פנו לראש הממשלה ואמרו לו: תעשה את זה, בתרגיל כזה או אחר, ואנחנו נקבל מזה הטבה ממשית.

מיכאל איתן: למה זה רע לממשלה שהממשלה תוכל להגיד שהיא בחנה וגם הכנסת בחנה, ואישרו את זה כולם?

מיכאל איתן: אנחנו נשתתף באחריות.

אליעד וינשל: אם אפשר להציע הצעה שגם משתלבת יותר עם החוק הנוכחי, כמובן נצטרך לחזור אליה אחר כך, כי משרד האוצר לא נמצא פה, אבל אולי לאפשר פיקוח פרלמנטרי על-ידי מסירת הודעה לכנסת, להבדיל מאישור.

סיגל קוגוט: הודעה, זה לא ממש פיקוח.

אליעד ויינשל: החלטת הממשלה תימסר לכנסת, והכנסת תוכל לקיים דיון, כמו שהיא מקיימת דיון בנושאים אחרים.

סיגל קוגוט: היא לא תוכל לשנות את ההחלטה.

סיגל קוגוט: ממילא כתוב בחוק שכל החלטה כזאת מפורסמת ברשומות, אז צריך עוד הודעה לכנסת, כשהיא לא יכולה לעשות כלום עם ההודעה.

אליעד ויינשל: החוק הנוכחי קובע שהממשלה היא שתקבע.

סיגל קוגוט: אבל אתה יכול להגדיר הגדרה מהותית של אזור קו עימות.

מיכאל איתן: שלום לך.

מיכאל איתן: אברום בורג, אני אסביר לך מה הסיפור.

מיכאל איתן: עד עכשיו היו העדפות של מכרזים של משרד הביטחון באזורי קו העימות בצפון.

דורית ואג: ועטרות.

אופיר פינס-פז: אני הוספתי את עטרות.

סיגל קוגוט: השאלה היא אם להוסיף שם או לתת קרט-בלנש.

מיכאל איתן: אני רוצה שזה יהיה באישור הכנסת.

מיכאל איתן: זאת אומרת, הממשלה לא תוכל להחליט על יישובים בלי שהיא תביא את זה לאישור הכנסת.

מיכאל איתן: זה מה שאני מבקש.

סיגל קוגוט: זה לא מה שנאמר בתקנות.

אברהם בורג: מכל אזורי העדיפות הלאומית שהוחלט עליהם, והם תקפים, איפה לא מקבלים את העדיפות הזאת?

מיכאל איתן: בשום מקום לא מקבלים.

אברהם בורג: מה הבעיה לקבל החלטה גורפת שאומרת, שבכל מקום שיש בו עדיפות לאומית קונים משם?

מיכאל איתן: זה לא ממין העניין.

מיכאל איתן: אם תיתן לכולם העדפה, ביטלת את ההעדפה.

מיכאל איתן: זו תחרות.

אברהם בורג: למה אלה ולא מישהו אחר?

אברהם בורג: למה הממשלה נכנסת בתור גורם?

מיכאל איתן: אני אגיד לך למה.

מיכאל איתן: אמר את זה בכנות וביושר עורך-הדין יוסי כהן.

מיכאל איתן: הוא אמר: אני בא משדרות, אני אגיד לכם את האמת, כאן יש בעיה של הקסאמים, אבל התלבשו על העניין הזה ואמרו, שכמו שבצפון יש אזור עימות, אנחנו רוצים הטבות לשדרות, ושדרות תהפוך להיות קריית-שמונה של הדרום.

אופיר פינס-פז: אני לא בטוח שקריית-שמונה צריכה לקבל את ההטבות האלה.

אופיר פינס-פז: צריך לתת למי שמגיע.

אופיר פינס-פז: אם היום יש קסאמים על שדרות ולא על קריית-שמונה, צריך להוריד לקריית-שמונה ולתת לשדרות.

אופיר פינס-פז: וזה מה שאתם לא עושים.

אופיר פינס-פז: הרי זו ממשלה פופוליסטית, היא אף פעם לא מורידה לאף אחד, היא רק נותנת.

מיכאל איתן: ההבדל ביני ובינך הוא , שאני הייתי אומר שכל הממשלות הן כאלה, לאו דווקא הממשלה הזאת.

אברהם בורג: השאלה של אופיר פינס היא יותר טובה משלי.

אברהם בורג: יש לך סכום כסף במדינה שהולך לדבר הזה- - -

מיכאל איתן: זה לא סכום כסף.

אברהם בורג: בנק עדיפות.

סיגל קוגוט: זה כסף, זה העדפה במחיר.

מיכאל איתן: כאן שניים מתחרים.

מיכאל איתן: ברגע שאתה נותן אותה זכות גם לדרום, דפקת מישהו.

אברהם בורג: אם אתם רוצים, תתנו לכולם, אתם לא רוצים לתת לכולם, תביאו רשימה מסודרת שנה-שנה.

מיכאל איתן: הם מביאים.

אברהם בורג: יביאו כל שנה ויחליטו לכמה רוצים לתת העדפה.

אברהם בורג: נותנים כאן משהו, עוד שנה יהיה משהו באילת, ויגידו: גם אילת; אחר כך גם ירושלים, ואחר כך כל הארץ, ואז לא עשית כלום.

מיכאל איתן: בירושלים זה כבר עכשיו.

סיגל קוגוט: זה עטרות.

אברהם בורג: או שתהיה מדיניות או שיעזבו אותנו.

אופיר פינס-פז: אני חושב שזה צריך להיות בנוי בצורה הבאה: לשמחתנו, לפעמים חלק מהבעיות הביטחוניות נפתרות, ולכן העניין הזה צריך לבוא לבחינה אחת לשנה על-ידי הממשלה, ואחר כך על-ידי הכנסת.

אופיר פינס-פז: היום על שדרות, אי-אפשר להגיד שהיא לא תחת אש, אז למה היא מופלית לרעה?

אופיר פינס-פז: בשביל זה יש את החוק הזה.

אופיר פינס-פז: היום, ברוך השם, בצפון, בעקבות מה שברק עשה, יש רגיעה יחסית, יש שם פרוספריטי, והלוואי שזה יישאר.

אופיר פינס-פז: כשאנחנו הכנסנו את עטרות, עטרות היתה בטירוף, היום היא פחות בטירוף.

אופיר פינס-פז: יכול להיות שצריך לשקול לא לתת לה הפעם, ואני מדבר בכל הרצינות.

אופיר פינס-פז: לשדרות חייבים לתת, אין בכלל שאלה.

אופיר פינס-פז: השאלה אם צריך לתת גם לכל היתר.

אופיר פינס-פז: אתה צריך להחזיר את הנושא לממשלה, שהממשלה תעשה את הבחינה האמיתית הזאת - למי מגיעה בשנת 2004 העדיפות במכרזים של משרד הביטחון.

מיכאל איתן: דבר ראשון, אני לא רוצה לתת לשדרות ללכת הביתה בלי האישור.

מיכאל איתן: אתה אומר שמגיע להם, ומצבם הביטחוני והכלכלי לא טוב.

מיכאל איתן: לגבי אחרים, צריך לקבוע ברמת העיקרון, שהאישור שאנחנו נותנים היום לא נותן פתח לממשלה להמשיך ולכלול עוד אזורים בלי לחזור אלינו לאישור.

סיגל קוגוט: אתם בעצם מציינים שם בתקנות או עושים הגדרה מהותית, שאזור קו עימות זה אזור שיש בו חילופי אש.

אליעד ויינשל: לציין שם, זה לא עולה בקנה אחד עם מה שאופיר פינס הציע.

סיגל קוגוט: לא אמרתי שזה הדבר הרצוי, אמרתי רק שלשיטות אחרות אתם לא מסכימים.

סיגל קוגוט: אתם לא מסכימים לפיקוח פרלמנטרי על הרשימה.

מיכאל איתן: איך אתם נותנים פטור ממס-הכנסה?

מיכאל איתן: לפי שמות של יישובים, מוסיפים כל פעם שמות.

דינה בנרי: עטרות גם צוינה בשם.

מיכאל איתן: למה אי-אפשר להכניס את שדרות?

סיגל קוגוט: ההערה שהעירו כאן, שאם אתה מציין שם בחוק, זה לא נקי מבחינת החקיקה.

מיכאל איתן: לא נקי, כמו שעטרות לא נקי, אז יש לנו גם את שדרות.

מיכאל איתן: נכתוב "שדרות", ונגמר העניין.

מיכאל איתן: אני מבקש שני דברים: האחד, שהאישור היום לא יהפוך לאישור גורף.

מיכאל איתן: זאת אנחנו משיגים על-ידי השם, ואז אני גם מקבל את הפיקוח הפרלמנטרי, כי אז כל תקנה שמשנה שם תצטרך לחזור לאישור.

סיגל קוגוט: רק בצפון אפשר יהיה לשחק, וכל משהו אחר יצטרכו לבוא אליך להוסיף שם.

מיכאל איתן: זה מה שאני מבקש שיהיה.

דינה בנרי: אנחנו מוסיפים את אזור שדרות רבתי.

מיכאל איתן: לא, שדרות ושער הנגב.

מיכאל איתן: ואם תגיעו למסקנה שצריך להוסיף, נוסיף אחר כך.

מיכאל איתן: תבואו עוד פעם ונוסיף את המכללה.

אופיר פינס-פז: אל תשמיט, תשאיר "שדרות רבתי".

מיכאל איתן: מה פתאום "שדרות רבתי"?

אופיר פינס-פז: בוודאי.

אופיר פינס-פז: אתה רוצה לקפח את כל הקיבוצים והמושבים שיושבים שם?

אופיר פינס-פז: לא יורים עליהם קסאמים?

מיכאל איתן: תסלח לי, הם לא באו עם כל היישובים שהם בטווח הקסאמים.

סיגל קוגוט: כן, הם הקריאו את החלטת הממשלה.

אופיר פינס-פז: מה זה "רבתי"?

מיכאל איתן: הם קראו שמות.

מיכאל איתן: לקחתי מתוך "שדרות רבתי" אזור תעשייה משותף לשדרות ולקיבוצים ואת שדרות.

אופיר פינס-פז: למה לא לקחת את האחרים?

מיכאל איתן: זה נראה לי משונה, יש שם מכללה.

מיכאל איתן: יש הרבה אחרים שחסרים.

מיכאל איתן: אמרתי שאת שני אלה נאשר עכשיו.

אופיר פינס-פז: אני מניח שיש נימוק להחלטה של הממשלה.

סיגל קוגוט: זה עוד לא החלטת ממשלה, זה החלטת צוות בין-משרדי, שצריך לעבור אישור ממשלה.

אופיר פינס-פז: למה להוריד את הקיבוצים ואת המושבים?

מיכאל איתן: יש שם מכללת ספיר.

מיכאל איתן: מה זה מכללת ספיר?

אופיר פינס-פז: לא יורים עליהם?

מיכאל איתן: כל אחד שיורים עליו יקבל סיוע במכרז למשרד הביטחון?

מיכאל איתן: מה זה רלוונטי?

מיכאל איתן: מה זה שייך?

דינה בנרי: ההחלטה היא לא רק לגבי מכרזים, ההחלטה כוללת שורה של צעדים של כל מיני משרדים, כדי להיטיב עם האזור הזה.

דורית ואג: אנחנו מטפלים במכרזים, החלטת הממשלה - לטפל בעוד דברים.

יוסף כהן: הממשלה החליטה על העיר שדרות בהתחלה, ואז בא ארנון שוסטר, ראש המועצה האזורית שער הנגב, ואמר: גם עלינו יורים וכן הלאה.

יוסף כהן: בעקבות ההתערבות הזאת, הממשלה אמרה "שדרות רבתי".

יוסף כהן: המפעלים המשותפים הם בשדרות, ויש אזור תעשייה משותף, שנמצא מעבר לכביש, והוא כן נכנס.

יוסף כהן: כך שאין בעיה.

אופיר פינס-פז: מה עוד הצעתם?

דינה בנרי: אנחנו לא הצענו, זאת החלטה של ועדת שרים עם הרבה מאוד משתתפים והרבה מאוד שרים: גבולה המוניציפלי של העיר שדרות, אזור התעשייה ספירים, שער-הנגב מזרח, יש תיחום על-ידי תב"ע, אזור התעשייה מפעלי שער-הנגב, מתחם קמפוס המכללה האקדמית ספיר, מכללת הנגב על-שם פנחס ספיר וכפר הסטודנטים איבים.

מיכאל איתן: אני נכנע, כי הוויכוח הזה כבר מוגזם.

מיכאל איתן: יש שתי הצעות כאן, אני מניח.

מיכאל איתן: אני לא מבין איך אתם בונים את הטכניקה, שאנחנו מאשרים רק שמות?

סיגל קוגוט: זו לא בעיה, אחרי "צפון", להכניס שמות, קיימת רק השאלה העקרונית מה נכון לעשות.

מיכאל איתן: יש הסכמה שיוסיפו שמות.

מיכאל איתן: יש ויכוח על השמות.

מיכאל איתן: ההצעה שלי היא שזה יהיה שער-הנגב ושדרות, ואופיר פינס מציע להוסיף את כל מה שנכלל ברשימה.

מיכאל איתן: יש לי עוד הצעה, לחילופין, שנוסיף גם אחרים, אבל לזה צריך קריטריון.

מיכאל איתן: תגידו לי איזה קריטריון אתם רוצים - טווח מעזה, מצב סוציו-אקונומי פלוס העניין הביטחוני, גובה ממוצע של התושבים ביישוב.

מיכאל איתן: תגידו לי משהו.

מיכאל איתן: מי שיקרא את הפרוטוקול, ואופיר פינס התכוון רק ברוח טובה, אבל את הרוח הטובה לא ישמעו בפרוטוקול,.

מיכאל איתן: הוא יגיד שבמקרה יש שם אחד, אופיר פינס, הוא היה קשור באיבים, אז איבים נכנסה לרשימה.

אופיר פינס-פז: לא אני הצעתי את איבים.

מיכאל איתן: אני התנגדתי לאיבים.

אופיר פינס-פז: אתה צריך להסביר למה התנגדת לאיבים.

מיכאל איתן: אני מסביר.

מיכאל איתן: בא נציג של שדרות והסביר בנימוק ששכנע אותי.

מיכאל איתן: עכשיו אני מוכן לקבל גם אחרים, אם תביאו קריטריון.

אברהם בורג: אני מציע שהקריטריון יכלול את כל סוגי הפעילויות, לא חשוב הרשימה, התעשייה וכן הלאה, שהם בטווח הקסאם או סמוכים לטווח הקסאם.

אברהם בורג: לצורך העניין, אם איבים הוא חמישה מטר מחוץ לטווח הקסאם, אבל הוא סמוך על שולחן שדרות.

מיכאל איתן: עזוב את זה.

מיכאל איתן: הרעיון שלי, שנציגי הממשלה יחזרו לכאן ויגידו לנו באיזה טווח זה צריך להיות, למשל, מהקו הירוק.

יוסף כהן: עד שהיא תבדוק את הטווח, הם יגיעו כבר לאשדוד.

מיכאל איתן: היא תשנה שוב את הטווח.

מיכאל איתן: אני רוצה לדעת מה העיקרון שאנחנו הולכים עליו.

מיכאל איתן: את רוצה ללכת על טווח פלוס אישור אבטלה?

מיכאל איתן: אני מוכן לזה.

מיכאל איתן: אני לא רוצה עוד פעם לפתוח תיבת פנדורה.

מיכאל איתן: אנחנו עם מס הכנסה בתיבת פנדורה שלא יכולה להיסגר מהיום שאני בכנסת.

מיכאל איתן: מ-1984, אני זוכר, אי-אפשר למצוא הגיון על הפטור ממס-הכנסה.

מיכאל איתן: יישוב אחד כן, יישוב אחד לא, יישוב אחד פה, יישוב אחד שם.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להציע עיקרון: כל הדבר הזה צריך להיבחן אחת לשנה, בין החוק לבין התקנות בוועדת החוקה.

אופיר פינס-פז: ואז, כל יישוב שהופגז במהלך השנה הקודמת, מקבל העדפה.

אופיר פינס-פז: אם על איבים לא ירו שום קסאם, היא צריכה להיות בחוץ, חד-וחלק.

אופיר פינס-פז: אם ירו עליה, היא צריכה להיות בפנים.

אופיר פינס-פז: נקודה.

מיכאל איתן: אתה רוצה ששר הביטחון יוציא תעודה?

מיכאל איתן: אני מתרגם מה שאתה אומר.

אופיר פינס-פז: יש צבא, הוא יודיע לך, הוא ייתן לך דין-וחשבון.

אופיר פינס-פז: הצבא יודיע לך מה קרה בשנת 2003, ולפי זה הוועדה תקבל החלטות.

מיכאל איתן: באזור התעשייה טול-כרם אנשים פשטו את הרגל, כי היו שם רציחות.

מיכאל איתן: למה שם לא מגיע?

מיכאל איתן: אופיר פינס הכניס את עטרות.

אופיר פינס-פז: הכנסתי, כי היה מצב מטורף.

מיכאל איתן: אני לא מתנגד.

אופיר פינס-פז: התקוממתי על זה שרק לצפון יש עדיפות ולעטרות אין עדיפות.

אברהם בורג: לא אכפת לי שיעדיפו אותם, אבל בפרק הזה, זה לא נכון.

מיכאל איתן: לפי הקריטריונים שלך זה לא עובד, לא הפגיזו את עטרות אף עם.

אופיר פינס-פז: זה לא משנה, נרצחו שם אנשים.

מיכאל איתן: תכתוב: הופגזו ונרצחו, ואז תכניס גם את טול-כרם.

אופיר פינס-פז: דיברתי עכשיו על שדרות.

אופיר פינס-פז: שאלת על קריטריונים לגבי שדרות.

אופיר פינס-פז: אני מציע שבכל המקומות שירו עליהם קאסמים, יכללו, מה שלא - לא.

אופיר פינס-פז: ואז יש קריטריון ברור.

מיכאל איתן: אני מסכים, אבל אתה צריך לתרגם את זה למשהו.

רשף חן: זה קריטריון ספורדי לגמרי, הוא מקרי לגמרי.

אופיר פינס-פז: בגלל זה הביאה הממשלה את שדרות לכאן.

רשף חן: זה מגוחך שנקבע בתקנות או בחוק שהחמאס יקבעו מי יקבל את ה-15%.

אברהם בורג: כשהם קובעים מי ראש הממשלה זה בסדר?

מיכאל איתן: רשף חן, איזה נימוק זה?

מיכאל איתן: החמאס קובעים למי אגף הנכים והתגמולים נותן.

מיכאל איתן: מה אני יכול לעשות?

מיכאל איתן: זה לא נימוק.

רשף חן: התקנות האלה באות להתמודד עם סיטואציה מסוימת שאומרת, שיש לך אזור שהוא אזור ספר, אזור גבול, יש בעיה של השארת מפעלים שם.

רשף חן: זה ההבדל מטול-כרם, שם זה לא מרכז הארץ, מפעלים בורחים משם.

רשף חן: אני צריך למצוא את הכלי כדי להשאיר אותם שם.

רשף חן: לכן אני בא ואומר, שכל מה שעל הגבול, בדרום ובצפון, וזה נכון שצריך לאזן את הדרום, כי הדרום התחמם עכשיו לפחות כמו הצפון.

מיכאל איתן: מה זה על הגבול?

רשף חן: תקבע קריטריון - 9 קילומטר, למשל.

מיכאל איתן: אני מוכן גם לזה.

מיכאל איתן: אני רק רוצה שיהיה קריטריון ברור.

סיגל קוגוט: מה היה הקריטריון בצפון?

סיגל קוגוט: זה גם הלך לפי מטראז'.

מיכאל איתן: מה המרחק של שדרות מהגבול?

יוסף כהן: 800 מטר מבית-חנון.

מיכאל איתן: נקבע ארבעה קילומטר.

סיגל קוגוט: בצפון זה יותר מארבעה קילומטר.

רשף חן: שם זה קטיושות.

רשף חן: זה הטווח של הקטיושות הישנות.

סיגל קוגוט: אולי בצפון יהיה נשק אחר.

יוסף כהן: החלטת הממשלה, כפי שאמרה כאן נציגת משרד הביטחון, היתה באפריל 2003.

יוסף כהן: העיר שדרות לא הפסיקה לספוג טילי קסאם מאז ועד היום.

יוסף כהן: שמעתי בקשב רב את כל הדברים שנאמרו כאן, וכפי שאמר היושב-ראש, גם אמרתי בהגינות שהעניין הוא לא רק ביטחוני.

יוסף כהן: נכון, תושבי שדרות גם ניצלו את המצב הביטחוני.

יוסף כהן: אני מבקש שלפחות לגבי שדרות ושער הנגב, לא לתקוע אותנו.

מיכאל איתן: אפשר לקבוע קו גיאוגרפי, חמישה קילומטר מהגבול?

סיגל קוגוט: מה היה מקובל על הצפון?

אליעד ויינשל: הקו בצפון נקבע בהחלטת ממשלה.

אליעד ויינשל: צריכים להיות קריטריונים, יהיו קריטריונים, ודרך אגב, הנושאים שאנחנו יושבים עליהם פה, מבחינה כספית, הם הרבה פחות מהחלטות ממשלה אחרות שעוסקות בהטבות ליישובים.

אליעד ויינשל: יכול להיות שכל הטיעונים שנשמעו הם ראויים, וכל הנושא של העדפת יישובים היה צריך להיות בפיקוח פרלמנטרי, אבל פה אנחנו דנים באספקט מאוד קטן של נושא הטבה ליישובים.

סיגל קוגוט: זה מה שנפל לנו לידיים.

מיכאל איתן: זה בדיוק העניין, ואני לא מתכוון לוותר בעניין הזה.

מיכאל איתן: אני קובע: דבר ראשון, פיקוח פרלמנטרי; דבר שני, אני מבקש קריטריון; דבר שלישי, אני מאשר, איך שאתם רוצים, לחצי שנה, שאנשי שדרות לא ילכו הביתה בלי כלום, ובעוד חצי שנה ניפגש.

דינה בנרי: אני מציעה אחרת, ששדרות תיכנס, והקריטריונים יהיו בהמשך, אם נרצה חופש פעולה לממשלה.

יוסף כהן: אף אחד לא אמר שלא מגיע לשדרות, אז למה להגביל את זה לחצי שנה?

סיגל קוגוט: נכון, אבל המטרה פה היא למצוא קריטריון מהותי.

אליעד ויינשל: אני מבין את הצעת היושב-ראש שהתקנות יאושרו כמו שהן, עם הוראת שעה לחצי שנה, ובתוך חצי שנה הממשלה תצטרך לבוא לוועדה.

סיגל קוגוט: עם קריטריונים מהותיים.

מיכאל איתן: תמסור, כשיהיה דיון, שכל הוועדה היתה ערה לכך שמדובר בצ'ופצ'יק של הקומקום, שיש המון העדפות והמון דברים שעושים, ואנחנו מצפים שכאשר הממשלה תשב ותחשוב על הקריטריונים האלה, היא תחשוב גם על הקומקום כולו, לא רק על הצ'ופצ'יק.

יהודה היימן: הקומקום כולו זה חוק חובת המכרזים.

מיכאל איתן: לא, הקומקום כולו זה העדפות שהמדינה נותנת ליישובים, כמו במס-הכנסה, כמו במורים, כמו במסחר ותעשייה, בכל מיני דברים.

מיכאל איתן: שהיא תחשוב איך לעשות זאת בצורה שמתאימה למדינה שהיא מדינה שהאזרחים שלה אינטליגנטיים והם שואלים שאלות, מדוע פלוני כן ואלמוני לא; שהיא תחשוב איך לעשות את זה; שיש עיקרון של שוויון, והשוויון לא אוטומטי, כמובן, בתוך השוויון יכולות להיות העדפות שממין העניין, אבל הן צריכות להיות ברורות, לפי קריטריונים אחידים, כדי שהציבור יידע מדוע מעדיפים את זה ומדוע לא מעדיפים את זה.

מיכאל איתן: אם אנחנו יכולים היום לתקן את העניין בשפיץ של הקומקום, נעשה את זה היום אצלנו.

מיכאל איתן: חצי שנה נעשה את זה אצלנו.

מיכאל איתן: כשתבואו לממשלה תחשבו על הדברים האחרים, אולי נפתור עוד כמה בעיות.

סיגל קוגוט: האישור לתקנה 2 הוא קבוע, מאחר שזה תיקון טעות, לא צריך פה חצי שנה.

סיגל קוגוט: במקום ג' או ד', יבוא ו' או ז'.

סיגל קוגוט: זה טעות שלכם, ולכן זה לא תלוי בהוראת שעה.

סיגל קוגוט: זה מאושר טוטלית.

סיגל קוגוט: לגבי תיקון תקנה 1, היא מאושרת לחצי שנה, כלומר, בתחילה.

סיגל קוגוט: ובתחולה נשנה את סעיף 3, שזה יהיה לחצי שנה.

דינה בנרי: יש פה שגיאות הגהה.

סיגל קוגוט: אני ראיתי.

סיגל קוגוט: נתקן.

מיכאל איתן: מי בעד?

מיכאל איתן: מי נגד?

מיכאל איתן: בעד - פה אחד

מיכאל איתן: תודה רבה.