ועדת החקירה בנושא איתור והשבת נכסים של נספי השואה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 1, 2003-06-02 12:30

קולט אביטל: סיגלית מנהלת הוועדה תקריא לנו את רשימת חברי הוועדה.

קולט אביטל: אנחנו הוקמנו לפני שלוש שנים ועמדנו בפני בעיה כפולה של לנסות ולהתקדם בצורה אמיתית ואמינה, זאת אומרת לעשות מחקר אמיתי, למצוא את כל המידע שרק אפשר למצוא לבין הצורך לעבוד מהר.

קולט אביטל: אנחנו החלטנו שאנחנו לא הולכים על מחקר היסטורי אבל אנחנו חייבים לקבל עד כמה שניתן את העובדות.

קולט אביטל: חילקנו את הוועדה לשתי תתי וועדות.

קולט אביטל: תת ועדה שעסקה בנושא הבנקים, הצלחנו לשכנע אחרי למעלה משנה את הבנקים בצורך לבדיקה חיצונית, כדי שלא הם יבדקו את עצמם, חתמנו איתם על הסכמים ויצאנו למכרז כפי שהכנסת דורשת את זה כדי למצוא בודקים.

קולט אביטל: העניין של מציאת בודקים היתה צריכה להיות כמה שיותר אובייקטיבית, זאת אומרת שלא תהיינה נטיות, שלא יהיו אינטרסים כפולים, שלא יצא כך שבודק עבד באותו הבנק או שאותו הבנק לא סומך עליו, בקיצור הצלחנו להגיע לנוסחה הגואלת וצוותי הבדיקה נכנסו לארכיונים של הבנקים וארכיונים נוספים.

קולט אביטל: אנחנו הגענו לסוף הבדיקה הזאת, הממצאים כמעט כולם בידינו, זאת אומרת הטיוטות הראשונות בידינו.

קולט אביטל: עכשיו אנחנו נמצאים בשלב שבו כשיסיימו את הכתיבה אנחנו נצטרך להעביר את זה לבנקים להערותיהם כפי שסיכמנו איתם ולאחר מכן נערוך דוח כולל שיונח על שולחן הכנסת.

קולט אביטל: אני רוצה להגיד במאמר מוסגר שחלק מהבעיות שבהן נתקלנו הן בעיות משפטיות, הן בעיות של פרוצדורות אלה ואחרות שנובעות מהצורך לצאת למכרזים, בזבזנו הרבה מאוד זמן על זה, למשל עריכת הדוח מתעכבת כמעט 5 חודשים בגלל כל מיני בעיות פנימיות של בירוקרטיה בתוך הכנסת עצמה ולכן לטעמי יכולנו לסיים אולי יותר מוקדם מאשר סיימנו אבל אני חושבת שהדבר החשוב הוא שחודש יותר או חודש פחות הממצאים הם ממצאים אמינים, רציניים ואמיתיים.

קולט אביטל: אני אבקש תיכף מעורך דין צבי ברק למסור דוח על זה.

קולט אביטל: במקביל נערכה בדיקה על ידי האפוטרופוס הכללי, אלה מכם שאולי זוכרים את ההיסטוריה שלפני שהוקמה הוועדה, בזמן שאני ניסיתי להקים אותה, בעצם קיבלתי טלפונים מהאפוטרופוס הכללי הקודם שטען שאי אפשר בכלל לקבוע שתיקים שייכים לניצולי שואה, שאין שום דרך ובעצם התיקים האלה, חלקם או רובם, איש לא ניגש ואיש לא בדק אותם הרבה מאוד שנים פרט לאותם התיקים שאנשים פנו וביקשו לדעת, דודתי סבי ז"ל וכולי, אבל היו שם המון המון תיקים שלא עברו שום בדיקה ושום סריקה, היו גם תיקים שאנחנו הצלחנו למצוא באיזה גנזך בארגזים שהיה כתוב עליהם תיקים סגורים שאף פעם לא נגעו בהם ואז הסברה טעות בירוקרטית פשוטה, אנשים היו נוהגים לסגור תיקים כל שנתיים או שלוש שנים לפי חוק ארכיונים והיו כותבים על זה סגור, אבל הנושא לא היה סגור, רק שטכנית הם סגרו את התיק ובעצם באפוטרופוס ואנחנו לא ידענו על קיומם של התיקים האלה.

קולט אביטל: אני חושבת שבמקביל נעשתה עבודת סריקה מאוד רצינית על ידי האפוטרופוס ונמצאו שם אחוז דיי ניכר של תיקים שהיום אנחנו יודעים שהם שייכים לניצולי שואה, או יותר נכון לקורבנות שואה וליורשיהם.

קולט אביטל: דבר נוסף שנעשה זה שהתחלנו לעבוד בנושא הנדל"ן.

קולט אביטל: בנושא הנדל"ן כל התשתית קיימת, אבל אנחנו עדיין תלויים עכשיו במכרזים ובקבלת סכומי כספים כדי שנוכל להתחיל את הבדיקה החיצונית.

קולט אביטל: החדשה הטובה היחידה שאני יכולה להוסיף אותה היום זה שהקרן הקיימת קיבלה על עצמה את ההחלטה לממן את הבדיקה של עצמה, כך שזה לכשעצמו דבר טוב.

קולט אביטל: אלה הדברים שרציתי להגיד כהקדמה.

קולט אביטל: אני רוצה להוסיף שני דברים כי אני חושבת שחשוב להגיד אותם גם למען האנשים שפה וגם למען הפרוטוקול.

קולט אביטל: יש לחץ דיי גדול של ארגונים בארץ שהיו רוצים שאני אכניס היום לחוק שהכספים שימצאו מהחשבונות האלה יעברו ישר לארגונים של ניצולי שואה בארץ, אני רוצה לומר דבר כזה, הוועדה הזאת קיבלה מנדט כפול, המנדט הראשון זה למצוא את האמת, יש חשבונות/אין חשבונות?

קולט אביטל: כמה, אנחנו מעריכים, כסף יש שם?

קולט אביטל: אנחנו כוועדת חקירה לא יכולים כרגע לקבל שום החלטה לגבי גורל הכספים פרט לדבר אחד שאנחנו מחוייבים לו וזה שאנחנו צריכים לדאוג, זה המנדט השני שלנו, שהמידע הזה יגיע למשפחות של קורבנות השואה, זאת אומרת לעשות כל מה שאנחנו יכולים כדי שאלה שהם בעצם היורשים או היורשים הפוטנציאלים יקבלו את המידע.

קולט אביטל: הכנסת תצטרך לקבוע מהו הגוף שמטפל בזה, אני תיכף אגיד גם על זה מילה, והכנסת תצטרך לקבוע מסגרת של לוח זמנים של כמה זמן ניתן לאפוטרופוס הכללי לחפש את היורשים של אותם קורבנות שואה ולא הכנסת או הממשלה או גוף אחר מוסמך יצטרך לקבל מה גורל אותם הכספים, אבל אני והוועדה הזאת לא הוסמכנו לכך, אנחנו הוסמכנו לעשות שני דברים, למצוא את העובדות ולנסות לעשות את הכל כדי שימצאו את היורשים.

קולט אביטל: אני רוצה להוסיף מדוע, משום שחלק מהבעיה הגדולה היתה שפנו הרבה מאוד יורשים גם אלינו וגם לעיתונות וגם לגופים אחרים ולא קיבלו מענה או שלא מצאו את תיקיהם או שהכתיב היה לא נכון או שהמידע היה לא נכון, גם האפוטרופוס הכללי וגם גופים אחרים בעצם לא הקלו על היורשים למצוא את עצמם, כי כתוצאה מרצון שלא יהיו מעשי הונאה הם לא מסרו את המידע המלא, למשל אם מישהו פנה ואמר האם אתם יכולים להגיד לי אדם כזה וכזה מאיזו עיר הוא בא, האפוטרופוס הכללי בדרך כלל לא רצה למסור את המידע הזה כדי לא לאפשר למישהו שרוצה לרמות או לקחת לעצמו את הכסף לקחת אותו.

קולט אביטל: הוועדה הזאת עבדה במקביל על שני נושאים נוספים, הנושא הראשון זה להקל על הפרוצדורות בפני היורשים הפוטנציאלים וזה הולך להיות מוגש בתור הצעת חוק אחרי שישבה ועדה, הפרוצדורה תוקל בהרבה, אולי נבקש מעורכת דין פרקש להסביר לנו אם היא מודעת לתוכן החוק והדבר השני זה שאנחנו דאגנו שתוקם יחידה במשרד המשפטים שכל משימתה וכל תפקידה יהיה לחפש באופן אקטיבי אחרי היורשים בארץ ובחוץ לארץ.

קולט אביטל: זאת אומרת מאותו הרגע שהדוח שלנו יהפוך לדוח גלוי, שהוא יונח על שולחן הכנסת אם ירצה ה' בעוד חודש וחצי – חודשיים, תפקידה של אותה יחידה יהיה להוציא את המידע הזה לאוויר העולם ולהערך כך שאותם התיקים שאנחנו יודעים או מניחים שיש להם יורשים המידע הזה יובא לקהילות בעולם ולכל מיני מקומות במישרין דרך הקהילות ודרך העיתונות.

קולט אביטל: לכן כשאנחנו נגמור את נושא הדוח אנחנו גם נניח אותו על שולחן הכנסת אבל גם נעשה מסיבת עיתונאים שאליה נזמין גם את העיתונות הזרה על מנת שהמידע הזה יגיע לא רק ליורשים בארץ, אלא ליורשים באשר הם.

קולט אביטל: אנחנו יודעים וגם פנו אלינו אנשים שגרים במדינות אחרות ויש להם רכוש בארץ והרכוש הזה מגיע להם על פי דין, אלה הדברים שאני רציתי למסור.

צבי ברק: בעיקרון מליאת הכנסת תקבל דוח שיורכב מדוח מסכם עם חמישה נספחים, כל דוח של בנק זה נספח ובנוסף לזה ימסר סרט במדיה אלקטרונית שיונח בכספת של יושב ראש הכנסת שבסרט הזה יהיה אינפורמציה פרטנית על כל אחד מהחשבונות שמצאו רואי החשבון, כדי שמי שהכנסת תעביר אליו אחר ליישום יחליט לעשות שימוש במדיה הזאת שבה יש את כל האינפורמציה שרק אפשרית לגבי בעל החשבון או בעל התיק, חלק ממה שהיה בידי הבנקים וחלק ממקורות אחרים וחלק מהאפוטרופוס הכללי.

צבי ברק: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד שהוא חשוב מאוד להבנה.

צבי ברק: הוועדה החליטה על שיטת הצמדה מסויימת של החשבונות והוועדה המייעצת יישמה את זה בצורה שכל חשבון שנוצר בבנק בישראל בתחילת שנות הארבעים ושלמעשה לא היו לו בעלים אם כתוצאה מהעברתו למנדט הבריטי ואם כתוצאה מזה שהוא מת בשואה, היא בדקה את החשבון הזה מאותו זמן ועד היום, גם אם במשך הזמן הזה, בשישים השנה האלה הכסף הזה הוחזר לאיש הזה, היא בדקה האם זה הוחזר לו בשיטה שהיא חושבת שהיה צריך להחזיר.

צבי ברק: לכן, מהממצאים שתקבלו, נניח שיש 200 חשבונות, 100 חשבונות זה חשבונות שכבר הוחזרו רק שהם הוחזרו לפי דעתנו ב5% מערכם, הוועדה תיתן לכם את האינפורמציה של מה הערך המלא שהיה צריך להחזיר.

צבי ברק: אם כן יחזירו לו בערך המלא או לא זה כבר לא עניין של הוועדה, זה המיישם או הגוף המנהלי שיחליט, הוועדה תמליץ ואם מליאת הכנסת תקבל את זה כהמלצה או כחוק אז זה יכול להפוך לחוק.

צבי ברק: יש מספר גדול מאוד של אנשים שמ1945 ועד היום בצורות שונות ומשונות קיבלו חלק מהכסף, רק שהוא לא היה צמוד אף פעם, בחלקו הגדול היה בערך נומינלי, כמובן בלי ריבית ואני מזכיר לאנשים שהאינפלציה שעברה המדינה הזאת בארבעים או חמישים השנה הראשונות שלה היתה כזאת שאנשים קיבלו בין 5 ל10 אחוז מהערך הריאלי של כספם.

צבי ברק: אני רוצה להגיד עוד כמה מילים שקשורים לתהליך.

צבי ברק: רואי החשבון גמרו לעבוד בבנקים, הם הגישו טיוטה של דוחות ואנחנו בתהליך של איזשהו כתיבת דוח שיהיה אחיד לכל הבנקים והם יועברו בשבועות הקרובים לבנקים ולחברי הוועדה המייעצת לקבל את התגובה שלהם, זה על פי ההסכם עם הבנקים שבו הם עמדו על זה והם גם עומדים על זה שנעביר להם.

צבי ברק: אני מעריך שחודש או חודש וחצי מהיום הוועדה המייעצת תגיש לוועדת החקירה דוח מלא על מה היא מצאה, מה הערך הכלכלי, כמה חשבונות ישנם, כאשר אני אומר שוב שצריך להבין ואנחנו מנסים ליצור סטנדרטיזציה בין הבנקים, שאם מצאנו חשבון בבנק דיסקונט שהוא כזה ובבנק לאומי שהוא כזה על אותו רמה של בדיקה, זה אותו סוג של התייחסות, יש בערך בין 22 ל42 וריאנטים של חשבונות.

צבי ברק: כמובן שאין מה להגיד שבישראל החוק שלה

צבי ברק: עביר כל נכס עזוב לאפוטרופוס הכללי יושם בפועל רק ב1968, דהיינו בין 1939 ל1968 לצורך הדיון לא היתה סמכות משפטית של אדם שיכול היה לדרוש ממישהו,

צבי ברק: שיטת ההצמדה שנבחרה בוועדה הזאת, אני מזכיר שחבר הכנסת רביץ היה אבל החברים האחרים עוד לא נמצאים, היתה הצמדה לממד 4% ריבית מצטברת לפי העיקרון שזה שיעור ההצמדה שהמדינה מחייבת את אזרחיה.

צבי ברק: עוד מילה אחת אני רוצה להגיד לגבי סכומים קטנים, חלק מהבעיה שנתקלנו בה והיא מהותית מאוד.

צבי ברק: בהרבה מאוד מהבנקים נשארו יתרות, 25 לירות ישראליות, 17 לירות ישראליות.

צבי ברק: התפיסה של הוועדה היתה שבעינינו מה שהיה ב1945 או 1940, מאותו רגע הכסף שייך לבעל החשבון, אם הבנק אחר כך מחייב את זה בעמלות ומוחק את זה כתוצאה מזה שהוא מאפס את החשבון אנחנו מתעלמים מזה.

צבי ברק: הסיבה שאנחנו מתעלמים היא בגלל שאנחנו מצאנו מסמכים וזה לא איזה דבר שלא ידוע, אומנם לא בארכיונים הרלוונטים להם אלא בארכיונים אחרים, שהנהלות הבנקים בישיבות בשנות 39-41 והיה דיון מה לעשות עם הפקדונות בסך, יש לנו פקדונות מחו"ל בסך של כך וכך עשרות אלפי לירות ארץ ישראליות, היות ואנחנו יודעים שהם לא יבואו כי יש מלחמה והם לא יבואו יותר לדרוש את הכסף, מה לעשות?

צבי ברק: אנחנו במקרה הספציפי הזה מבינים שבבנק הבינו ב1941 שלכסף הזה לא יהיה דורש, אז אם הם הבינו את זה מדוע שבעל החשבון עכשיו שמוצאים אותו לא יהיה זכאי לאותה הבנה שלהם?

צבי ברק: כי אם הם יודעים שאין לזה דורש הם משתמשים בזה ככספי הבנק, כספי הבנק נשאו תשואה לפי תפיסתנו של הצמדה למדד ריבית.

צבי ברק: אני רוצה להגיד שעל השאלה הזאת יהיה דיון ארוך מאוד, אני מקדים קצת את המאוחר, כי תבינו שהצמדה למדד 4% ריבית או הצמדה למדד ו2% ריבית זה הבדל של יומם ולילה על 60 שנה, אבל רואי החשבון שהעבירו לנו את האינפורמציה ישבו איתנו, הסדר של העבודה היה בשנתיים האחרונות שיש ישיבה חודשית של דיווח, חברי הוועדה המייעצת מעירים את ההערות שלהם והעבודה מתקדמת, באיזשהו שלב באמצע התעורר הצורך לבדוק את התיקים שעברו לאפוטרופוס הכללי, האפוטרופוס הכללי היה יחסית מאוד available לפתוח את התיקים, לא את כולם אבל את רובם ואז הצלחת לקבל אינפורמציה שמשפחה זאת מבוקרשט או מוורשה הפקידה כסף, הכסף עבר מהבנק הרלוונטי למנדט הבריטי ופתאום אתה לא רואה אותו, אחרי 20 שנה אתה מגלה שהכסף הזה עבר בערכו הנומינלי לאפוטרופוס הכללי ולמשפחה הזאת, המשפחה כבר לא קיימת ובחלק גדול מהמקרים אין יורשים כי כל המשפחה נעלמה בשואה, בחלק יש יורשים.

צבי ברק: אני מעריך שאת רוב החשבונות שאנחנו נמצא, אני מעריך שישנם עוד תיקים באפוטרופוס הכללי שאולי אנחנו לא יכולים לתת דיווח עליהם, אתם תראו את זה בישיבה בחודש הבא כשרואי החשבון ימסרו את האינפורמציה, הבעיה העיקרית היא שאני מקווה שהפעם מצאנו את כל החשבונות שנשארו רדומים, הרי הוועדה התבקשה לבדוק את החשבונות שנשארו ללא תנועה בבנקים, אז אני מקווה שרואי החשבון מצאו את הכל.

צבי ברק: בהרבה מאוד מהמקרים אין ארכיבים מסודרים ולא נשאר הרבה, אם כי מצאנו דיי הרבה חשבונות כתוצאה מעזרה של אנשים ותיקים בתוך הבנקים שהפנו אותנו וכולי.

צבי ברק: יש שאלה שתבוא לפני הוועדה הזאת ואני אגיד איך אנחנו התייחסנו אליה, בשני בנקים לפחות יש שאלה של מניות, תזכרו שבחלק מהבנקים האלה הסתובבו בשנות ה30 באירופה ומכרו מניות של הבנקים כדי לפתח את ארץ ישראל.

צבי ברק: בחלק גדול המניות האלה עד היום לא נפדו, לא ביקשו אותם והוועדה החליטה שגם מניות בבנק כמו מניות שלא של הבנק אלא מניות אחרות שנמצאות בחשבון של האיש הם תחת המנדט שלה ואז אתם תקבלו דיווח שבבנק ספציפי יש X בעלי מניות שמגיע להם כך וכך כסף אם אפשר למצוא אותם.

צבי ברק: אני מספר את כל זה לפני הדבר האחרון שאני רוצה להגיד מפני שיכולה להתעורר שאלה גדולה מאוד על בכלל סמכות הוועדה לדון במה שהיא דנה, הבעיה היא שהדור שלנו צריך פעם אחת ולתמיד למצוא דרך אינטילגנטית למסור אינפורמציה על כל מה שקרה כדי שלא תהיינה שאלות של קורבנות שואה או יורשים של קורבנות שואה.

צבי ברק: יש איזושהי הסתרה של אינפורמציה מהתקופה הזאת, אז מישהו יכול להגיד מה אתה פתאום מחפש את המניות של בנק X זה לא תפקיד שלכם, אתם זה חשבונות רדומים, אנחנו אמרנו שכל מה שמצאנו אנחנו מפרסמים.

צבי ברק: דבר אחרון שאני רוצה להגיד זה שמניסיון בעבודה במדינה אחרת הפעם הממצאים יוצגו בצורה כזאת שלמיישם יהיה קל ליישם.

צבי ברק: בשוויץ מסרו דוח לפני שלוש וחצי שנים ורק עכשיו מקבלים חלק מהכסף וגם לא את הכל, למה?

צבי ברק: כי הוועדה מסרה את זה כדברים כלליים, אני עמדתי על זה שהוועדה שלנו, חוץ מהדבר הכללי שאתם תקבלו, תקבל סרט מגנטי, אבל לא סתם סרט מגנטי אלא מצג מחשב שבו המשתמש לא צריך להתחיל מחדש לבנות את כל המערכת, אלא הוא פותח את המחשב ומגיע למשפחת זה וזה שגרו בפולין ונולדו בשנת זה וזה וזה הכתובת וזה היה הכסף ואם יש תיק באפוטרופוס הכללי אז זה מספר התיק, כל אינפורמציה שהצלחנו להגיע אליה, ואם זה תיקים שהיו באנגליה או תיקים שמשרד החוץ הגרמני החזיק, כל דבר כדי שלמיישם לא תהיה שאלה כל כך גדולה מה זה התיק הזה.

צבי ברק: לגבי מה שאמרה חברת הכנסת אביטל, אני מזכיר לחברים שיש הצעת חוק שתבוא לדיון בשבוע הבא בוועדה שלך, של הוראת שעה לתיקון חוק האפוטרופוס הכללי שהעיקרון הבסיסי של הצעת החוק שקורבנות שואה לא יצטרכו ללכת לבית משפט בשביל לקבל הצהרת זכאות אלא תהיה ועדת ערר בראשות שופט עם שני עורכי דין שיחליפו את המערכת המשפטית וברגע שהם מחליטים שאתה היורש אפשר להעביר החלטה לגוף המיישם והגוף המיישם משלם או לא משלם.

צבי ברק: יש שאלה אחת שחברת הכנסת אביטל שאלה ואנחנו עדיין לא יודעים איך זה יהיה, מה יהיו העמלות שיחוייבו קורבנות שואה עבור נכסים שכן נמצאו?

צבי ברק: מי שמכיר את תקנות האפוטרופוס הכללי, מחייבים היום עבור הטיפול של האפוטרופוס הכללי שזה גוף שממומן בכספי המדינה, מחייבים בעמלות 3% או 5%, זה תלוי מה הנכס.

צבי ברק: הוועדה הזאת המליצה שלגבי קורבנות שואה המדינה תספוג את כל העמלות, לא יחוייב ניצול שואה או יורשים של ניצול שואה או יורשים של קורבן שואה בשום עמלה עבור שחרור כספים שלו שהתגלו בארץ ישראל.

צבי ברק: זה דבר שעדיין בהצעת החוק לא נפתר לגמרי, יש איזושהי הצעה לשינוי אבל זה עדיין לא עבר בחקיקה.

צבי ברק: שלושת הדברים האלה, שיהיה גוף מיישם, תהיה ועדת ערר ושתהיה אינפורמציה והעמלות יהיו נכונות, יתנו מצב שלפחות כלפי הציבור שאתם מייצגים הידים יהיו נקיות של כל מי שטיפל בזה.

צבי ברק: חבל שזה קרה ב2003 ולא ב1953 אבל טוב מאוחר מאשר לעולם לא.

צבי ברק: תודה.

קולט אביטל: רק בשביל החברים פה הייתי רוצה שתיתן איזשהו מושג, הרי בסך הכל אנחנו אחרי יותר משנתיים עבודה, יכולים לבוא ולשאול את עצמנו אם צדקנו או לא צדקנו, אם היינו צריכים לעשות את החיפוש ואם מצאנו דברים שלא היו ידועים?

קולט אביטל: אני חושבת שהתשובה היא חיובית, א' שצדקנו וב' שמצאנו תיקים שלא היה ידוע עליהם, שחלקם נעלמו, שחלקם נעלמו מסיבות בנאליות כפי שתוארו כאן למשל שהחשבון פחת כל פעם בגלל עמלות הבנק ופשוט באיזשהו שלב הבנק החליט למחוק אותו ואנשים לא הבינו למה אין יותר חשבון.

קולט אביטל: מהבחינה הזאת אני חושבת שנעשתה עבודה על ידי רואי החשבון, לפעמים לקח להם כחצי שנה עד שהם הבינו באיזה שיטות עבודה לעבוד, כי נעשתה עבודה כמו של בלשים.

קולט אביטל: אז את כל זה אתם תקבלו בצורה יותר מפורטת כאשר הדוח יוגש.

קולט אביטל: נעשו חיפושים ונמצאו לפעמים ארכיונים בקיבוצים ובכל מיני מרתפים, הבנקים אמרו שאין להם ארכיונים והתיקים נמצאו באיזשהם ארונות ברזל שאיש לא פתח אותם שנים, אז כל הדברים האלה, אילולא היינו עושים אותם אני מניחה שאנשים היו ממשיכים לפנות והתשובה היתה ממשיכה להיות אנחנו מצטערים ולא שמענו על חשבון כזה.

צבי ברק: מה שאמרת היה מדוייק לחלוטין, היה טעם רע בעבודת הוועדה, האינפורמציה מדוייקת.

קולט אביטל: עורכת דין פרקש אולי תוכלי למסור איך התקדמתם, מה עשיתם, איך ההכנות או התקדמות היחידה החדשה?

אלישבע פרקש: היחידה המיוחדת הזאת ששמה אינ"ש (איתור יורשי נספי שואה), זו יחידה שמונה היום שלושה אנשים, היא סורקת את ה2,800 תיקים האלה שנמצאו כפוטנציאל גבוה ליורשי נספי שואה ויש להם המלצות אופרטיביות איך לטפל בכל תיק ותיק, זאת אומרת אם יש קצה חוט שמוביל ליורשים פוטנציאלים הם מביאים את ההמלצות שלהם בפני ואני נותנת להם אישור להתקדם עם זה.

דוד גרינשטיין: עוד דבר, אצלנו במידת מה נמצאים גם מסמכים שמהם אנחנו יודעים איך לשחזר דברים.

אלישבע פרקש: צריך להבין כאן משהו, יכול להיות שבשביל אנשים מבחוץ קשה מאוד להבין כשאנחנו נותנים מידע מהתיקים, אנחנו צריכים להיות מאוד מאוד זהירים למי אנחנו נותנים את המידע ולידי מי אנחנו משחררים את הנכסים ויש הרבה מאוד רמאים שמשקרים ובונים תיקים.

רוני בר-און: יש לי רק בקשה אחת, שאם בסוף הדבר היחידה או הוועדה תחליט לפרסם שמות כלשהם, שגם כן כבר לתכנן שיהיה לינק לכל הרשימות האחרות בחו"ל.

447: דבר ראשון אני מאוד ממליץ לחברים לעבור על שני דוחות הביניים שחברת הכנסת קולט אביטל הוציאה.

447: דבר שני יש באינטרנט את כל הפרוטוקולים של מליאת הוועדה.

447: אני אומר את זה כדי שלא יהיה לנו מצב שנחזור כל פעם לריבוע מספר אחד, לא חלילה לפגוע ולומר, זו הערה מתודית.

447: יש עוד נושא שהוא חשוב ואני חושב שכדאי שנצא מפה באיזושהי החלטה.

447: הבעיה הגדולה מבחינת היקפים של כספים, היקפים של רכוש, זה הרכוש הנדל"ני והרכוש של חברות שהם אינם בנקים כמו חברות מניות פיננסיות וכולי.

447: אנחנו מתעכבים בפעולה בתקופה של למעלה משנה בגלל בעיה תקציבית, אז חברת הכנסת קולט אביטל בישרה לנו באמת שהקק"ל מוכנה לתת לבדוק את עצמה, אבל יש לנו כבר שורה של גופים שכבר הסכימו להבדק אבל אין את התקציב והוועדה צריכה לעזור לנו או לקבל החלטה שיהיה את התקציב כמו שהושג מאיגוד הבנקים.

447: במענה לשאלות שנאמרו פה, יש לנו שורה של גופים שנבדקים, אז נתחיל מהאפוטרופוס הכללי.

447: האפוטרופוס הכללי הוא גוף שאמור להבדק על ידי תת הוועדה הזאת, הוא יבדק, זאת אומרת הרעיון הכללי הוא לבדוק את אותם שיקולים למשל שהיו לאפוטרופוס הכללי בקביעת הקריטריונים שעלי פיהם הוא מצא את ה2800, יכול להיות שאנחנו נבוא ונאמר יש קריטריונים אחרים או אחרי הבדיקה שלנו זה לא יהיה רק 2,800 אלא 3,000 או 5,000, אבל צריך להבין שהאפוטרופוס הכללי הוא אחד הגופים הנבדקים.

447: גוף נוסף זה הקרן הקיימת שבהישגי הוועדה כבר הבאנו לידי כך שלאחר 50 שנה שהיה משא ומתן בין האפוטרופוס לבין הקרן הקיימת, הרכוש של הקרן הקיימת הועבר או בתהליכי העברה לידי האפוטרופוס הכללי, אלא מה?

447: יש הבדלים, יש הפרשים בין מה שאנחנו חושבים שהיה לקרן הקיימת בזמנו לבין מה שהוא מעביר היום לאפוטרופוס ואנחנו צריכים לבדוק היום מה קרה להפרש.

447: גוף נוסף שחתם על הסכם העקרונות וכבר מוכן להבדק זה קרן היסוד.

447: גם הסוכנות מוכנה להבדק ועדיין לא חתמה.

447: יש לנו בעיה עם חברת הכשרת הישוב, חברת הכשרת הישוב היתה חברה ציבורית והפכה לחברה פרטית ואנחנו לא מצליחים להגיע איתה לחתימה על הסכם העקרונות.

447: אם כן יש לנו שורה של גופים שהם צריכים להבדק, הבדיקה לא תהיה שלמה אם נבוא רק עם הנושא של הבנקים, היא לא תהיה שלמה עד שנמלא את הנושא הזה והוועדה תצטרך למצוא את הדרך כדי למצוא את המימון.

קולט אביטל: אנחנו רוצים לקבל קצת יותר מידע אם אפשר על ה2,800 תיקים, נותרו 1,000 תיקים שהייתם אמורים להמשיך לבדוק והייתי צריכה לקבל על זה תשובה.

קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת אולי אם מנהל היחידה יוכל כבר לבוא ולפגוש את הוועדה ולמסור איך הוא מתחיל לחפש.

קולט אביטל: סיגלית, אנחנו נוציא עוד פעם מכתב תזכורת שלישי ליושב ראש הכנסת.

קולט אביטל: תודה רבה.