ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 16, פרוטוקול מספר 58, 2003-07-28 11:45

מיכאל איתן: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

מיכאל איתן: על סדר-היום: הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 16), התשס"ג-2003.

מיכאל איתן: תציגו את הצעת החוק בבקשה.

דרורה ליפשיץ: הצעת החוק היא הארכה בשנתיים של ההוראה שמאפשרת לקבוע בחוק חובת המכרזים העדפות בהתקשרויות לתוצרת באזורי עדיפות לאומית.

דרורה ליפשיץ: כיום, בהתאם לחוק, יש שתי מערכות של העדפות בתקנות, יש תקנות הממשלה שמאפשרות העדפה של תוצרת הארץ, והן תקנות שלא מוגבלות בזמן, ויש התקנות האלה, של אזורי עדיפות לאומית, שחלות רק בהתקשרויות של מערכת הביטחון.

דרורה ליפשיץ: התקנות האלה מוגבלות בזמן ואמורות לפקוע בסוף החודש הזה, ואנחנו מבקשים להאריך אותן בשנתיים.

אליעד ויינשל: החוק היה מוגבל בזמן, ולכן גם התקנות.

דרורה ליפשיץ: אנחנו מבקשים להאריך בחוק את סעיף ההסמכה.

אליעזר כהן: מי מבקש את זה?

דרורה ליפשיץ: הממשלה.

מיכאל איתן: חוק חובת המכרזים נכנס לתוקף בשנת 1992.

מיכאל איתן: והחוק קובע חריגים שלא חלה עליהם חובת מכרזים.

מיכאל איתן: בחוק נקבע שמותר להוציא תקנות שיסדירו העדפה של תוצרת מאזורי עדיפות לאומית, בהתקשרויות של מערכת הביטחון.

מיכאל איתן: זה התחום שבו אנחנו מתעסקים.

מיכאל איתן: למיטב זכרוני, התקנות הן כאלה שקובעות שכאשר יש מכרז, ובא בעל מפעל, ועל-פי התקנות המפעל הוא באזור עדיפות לאומית ויש פער מסוים של אחוזים, אם ההצעה שלו יותר גבוהה, עדיין מעדיפים אותו על פני אחרים.

נסים זאב: בכמה אחוזים?

תמי סלע: עד 15%.

דרורה ליפשיץ: זה תלוי באזור.

דרורה ליפשיץ: יש אזור א', אזור ב' ויש יישובי קו עימות.

דרורה ליפשיץ: אזור א' זה עד 15%, אזור ב' - 5%.

דרורה ליפשיץ: ההעדפה היא בצורה של זכות סירוב.

דרורה ליפשיץ: כלומר, לא ניתנת להם העדפה במחיר, אלא אם ההצעה מופיעה באזור של 15% או 5%, ואז ניתנת זכות להוריד את המחיר למחיר של ההצעה הזולה יותר מתוצרת הארץ.

דרורה ליפשיץ: ליישובי קו עימות, שהיום אלה יישובי קו עימות בצפון, יש עדיפות ממש במחיר, שזה אומר שאם ההצעה שלהם יקרה עד 15% מתקשרים אתם.

דרורה ליפשיץ: זה לא בצורה של סכום צמוד, אלא בצורה של התקשרות.

דינה בנרי: ויש להם 15% כמו לאזור א'.

אליעד ויינשל: החזקה של עדיפות היא בהתאם לאזור עדיפות.

אליעד ויינשל: אזור עדיפות שהוא קו עימות ניתנת לו הכי הרבה עדיפות.

נסים זאב: לא הבנתי שה-15%, הכוונה לתרגם אותם לכסף.

דרורה ליפשיץ: זה רק בקו עימות.

נסים זאב: זה תמיד בנקודות.

דרורה ליפשיץ: במסגרת מכרז יש אמות מידה.

דרורה ליפשיץ: ההעדפה ניתנת רק לגבי הפרמטר של המחיר.

דרורה ליפשיץ: עושים שני שקלולים, ובמסגרת הפרמטר של המחיר ניתנת העדפה של עד 15% או 5%, בהתאם לאזור, ואז זה מביא לשקלול סופי של ציון, בהתאם לחישובים.

דרורה ליפשיץ: כאשר עוד פעם, לקווי האזורים שהם לא קו העימות, ההעדפה היא בצורה של אפשרות להוריד את המחיר, לא התקשרות בכסף.

אליעזר כהן: מה הבעיה?

מיכאל איתן: הבעיה שהתקנות האלה הן זמניות.

מיכאל איתן: בחוק המקורי, כל העניין של החריגה הזאת, היה זמני לשנתיים.

מיכאל איתן: זו היתה כוונת המחוקק, ומאז אנחנו כל שנתיים מאריכים.

דרורה ליפשיץ: זו הפעם הראשונה שמאריכים לשנתיים.

דרורה ליפשיץ: עד עכשיו זה היה כל שנה.

אליעד ויינשל: עד 1992 לא היתה בכלל העדפה, ומ-1998 המצב שתיארת נכון.

אליעד ויינשל: הסעיף הזה נוצר לראשונה ב-1998.

מיכאל איתן: ב-1998 מישהו עשה את זה לשנה.

מיכאל איתן: מה היה ב-1998, מי יזם את החוק?

דרורה ליפשיץ: היו העדפות.

דרורה ליפשיץ: קודם לכן ההעדפות היו בהתקשרויות של כל משרדי הממשלה, ומ-1998 זה שונה רק להעדפה בהתקשרויות של משרד הביטחון.

מיכאל איתן: כשזה היה לכל משרדי הממשלה, זה לא היה בתאריך?

דרורה ליפשיץ: גם היה תאריך, אבל אני חושבת שזה היה לשלוש שנים.

דינה בנרי: בחוק המקורי זה היה מ-1995 עד 1998.

נסים זאב: זאת בעצם הגבלה רצינית שזה רק בתחום הביטחון ולא מעבר לזה.

דרורה ליפשיץ: ההעדפה של אזורי עדיפות לאומית היא רק בהתקשרויות של מערכת הביטחון, יש אפשרות להוסיף- - -

מיכאל איתן: מה אומרת התאחדות התעשיינים?

חזקיה ישראל: אנחנו לא מתנגדים לנושא הזה.

חזקיה ישראל: הנושא הזה חוזר ועולה כמעט כל שנה.

חזקיה ישראל: ההסכמה בסופו של דבר היתה שבמקום שיבואו כל שנה, שזה יהיה לשנתיים.

נסים זאב: לא הבנתי שזה רק בנושאים של מערכת הביטחון?

מיכאל איתן: בסופו של דבר, כוונת החוק היא לעודד תחרות, ולא להטיל על הצרכן, ולא משנה כרגע מי הצרכן, את הצורך להחזיק את אזורי העדיפות הלאומית של מדינת ישראל.

מיכאל איתן: אם יש אזורי עדיפות לאומית, צריך לסבסד אותם בצורה ישירה ולא בצורה עקיפה.

נסים זאב: אם, לדוגמה, משרד הביטחון צריך קפה, למשל, מוכרים לו מקפה רג'ואן בעטרות.

דרורה ליפשיץ: זה חל.

מיכאל איתן: יש מפעל בצפת.

אופיר פינס-פז: דבר ראשון, רג'ואן בעטרות לא עשה קפה, אלא עשה ממרח שוקולד, ודבר שני, הוא נרצח.

נסים זאב: אני יודע, אני מכיר טוב את המקרה.

נסים זאב: אני לוקח אותו לדוגמה, כדי לדעת האם על מוצר כזה גם יש העדפה.

תמי סלע: החוק מאפשר גם להתקין תקנות לגבי התקשרויות של משרדי ממשלה אחרים, פשוט לא הותקנו תקנות כאלה.

תמי סלע: הותקנו תקנות רק לגבי התקשרויות של משרד הביטחון.

דרורה ליפשיץ: לא.

דרורה ליפשיץ: החוק מאפשר לממשלה לקבל החלטה לקבוע אזורים נוספים.

תמי סלע: לא.

תמי סלע: כתוב שזה בהתאם לתקנות שיתקין שר האוצר.

דרורה ליפשיץ: בשלב הראשון הממשלה צריכה לקבל החלטה.

מיכאל איתן: שאלת למה דווקא משרד הביטחון.

מיכאל איתן: כנראה היתה פריסה של קבוצת מפעלים שעבדו עבור משרד הביטחון, והחליטו שזה יותר קריטי, וניתן להם את הפריבילגיה.

מיכאל איתן: אבל גם בעניין הזה של משרד הביטחון, בסופו של דבר, יש התנגשות בין שני דברים.

מיכאל איתן: אם אתה אומר שמשרד הביטחון צריך לרכוש במחיר יותר גבוה, משרד הביטחון אומר: אנחנו מקבלים תקציב לקיים את הביטחון של מדינת ישראל, ואתם רוצים שנשרת מטרה חשובה, אבל לא בתחום אחריותנו פיזור אוכלוסין, למה שמשרד המסחר והתעשייה, שהוא אחראי על פיזור האוכלוסין, לא יממן את זה מתקציבו את ההפרשים אם צריך, שהוא ייתן את הסובסידיה?

מיכאל איתן: זאת אומרת, כל העניין כאן הוא איזו פשרה.

מיכאל איתן: אמרו בהתחלה לעוד שנה ועוד שנה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להציע שתי הצעות, שאני מקווה שהן יתקבלו.

אופיר פינס-פז: אני מניח שאם הן לא יתקבלו, אני אבקש הסתייגויות.

אופיר פינס-פז: האחת, לא לקבוע לשנתיים, אלא לשנה.

אופיר פינס-פז: המציאות הישראלית משתנה באופן משמעותי, לא צריך לקבל את הקביעה כתורה מסיני, וכל שנה יש צורך לבדוק מחדש מה קורה במפת העדיפות הלאומית באופן מסודר.

אופיר פינס-פז: אם היית נכנס לבדיקה הזאת באופן רציני, ואני לא יודע אם תרצה או לא, תגיע למסקנה שבחלק מאזורי העדיפות הלאומית יש היום מציאות כלכלית שהיא טובה לאין ערוך במקומות שבהם אין עדיפות לאומית, אבל עדיין בקנה מידה אחר ובמציאות כלכלית אחרת.

אופיר פינס-פז: צריך לא לעשות הארכה טכנית.

אופיר פינס-פז: לכן, אגב, בזמנו הוספנו את אזור התעשייה עטרות, ושר האוצר בסוף הסכים לזה.

אופיר פינס-פז: אני מציע בכל מקרה להאריך בכל שנה.

אופיר פינס-פז: תקבע לשנה, מקסימום בשנה הבאה נקדיש לזה עוד שעה.

מיכאל איתן: אם אני עושה מה שאתה מציע, אני מתחייב לקיים דיון רציני בעניין.

מיכאל איתן: השאלה אם אנחנו הפורום המתאים, ולא ועדת הכספים או ועדת הכלכלה.

אופיר פינס-פז: החוק אצלנו.

משה שלו: המפה לא קשורה לחוק עצמו.

מיכאל איתן: הייתי רוצה מאוד לדון בזה, אבל נראה לי שזה לא בסמכותנו.

אופיר פינס-פז: כל מה שבא אליך לחקיקה זה בסמכות שלנו.

מיכאל איתן: יש עניין של התמחות.

מיכאל איתן: הם יושבים שם כל הזמן על מפת העדיפות הלאומית למס-הכנסה ולחינוך וכן הלאה.

מיכאל איתן: יש להם ידע הרבה יותר גדול מאשר לנו.

אופיר פינס-פז: הייתי חבר ועדת הכספים- - -

מיכאל איתן: הייתי חבר ועדת הכספים הרבה שנים, ואני מכיר את הסוגיות האלה משם.

מיכאל איתן: אני חושב שיש להם יתרון על פנינו.

אופיר פינס-פז: נכון, אבל זה לא יתרון שאי-אפשר להתגבר עליו.

מיכאל איתן: יש לנו הנושאים שלנו, אולי לא כדאי להיכנס לזה.

אופיר פינס-פז: אני מציע שנה, אם יחליטו אחרת, זה בסדר.

אופיר פינס-פז: הדבר השני.

אופיר פינס-פז: אני מציע להוציא מאזורי העדיפות הלאומית את כל אזורי התעשייה בשטחים.

נסים זאב: זה לא הנושא כרגע.

אופיר פינס-פז: אתם תגידו לי מה להציע?

אופיר פינס-פז: אני מציע להוציא מאזורי העדיפות הלאומית את אזורי התעשייה בשטחים.

אופיר פינס-פז: זו זכותי.

מיכאל איתן: תוסיף הסתייגות שהוראה זאת לא תחול על אזורי תעשייה מסוימים.

אופיר פינס-פז: זה עולה בקנה אחד עם המדיניות החדשה של הממשלה.

מיכאל איתן: אני אעמיד את זה להצבעה.

מיכאל איתן: הדבר היחיד שאני לא מפחד ממנו זו המציאות.

מיכאל איתן: יצביעו.

מיכאל איתן: מה שיהיה, יהיה.

מיכאל איתן: יש כאן שתי הסתייגויות.

מיכאל איתן: האחת, לאשר את החוק הזה לתקופה של שנה, והשנייה, לקיים את החוק כמו שהוא, ויהיה כתוב שם: למעט אזורי עדיפות לאומית מסוימים, שאופיר פינס יפרט.

מיכאל איתן: נראה, ראשית כול, ברמה העקרונית אם זה עובר.

דרורה ליפשיץ: יכול להיות שאם זה יעבור, הממשלה תיזום הפסקת הליכי החקיקה.

מיכאל איתן: אופיר פינס, אתה מתנגד לאזור התעשייה במחסום ארז?

משה שלו: יש שם מתפרה ומוסך ועוד דברים.

אופיר פינס-פז: נו, אז מה?

מיכאל איתן: אולי זה דווקא מקום שעובדים בו יהודים וערבים.

אופיר פינס-פז: אתה תכתוב מה שהתכוונתי בלי מחסום ארז, בסדר?

אופיר פינס-פז: אני רוצה להעביר עמדה.

מיכאל איתן: אנחנו רוצים שלא תיפול בפח.

אופיר פינס-פז: אני לא אפול בפח.

משה שלו: מה עם הבקעה?

אופיר פינס-פז: גם הבקעה.

מיכאל איתן: גמרנו.

מיכאל איתן: רצונו של אדם, כבודו.

מיכאל איתן: רבותי, אני אעמיד את זה להצבעה.

מיכאל איתן: ההצבעה הראשונה היא האם לקבל את גרסת הממשלה לגבי הארכה לתקופה של שנתיים.

מיכאל איתן: מי בעד?

מיכאל איתן: מי נגד?

מיכאל איתן: בעד שנתיים – 3 נוסח הצעת החוק התקבל.

מיכאל איתן: מי בעד שנה?

מיכאל איתן: מי נגד?

מיכאל איתן: בעד שנה – 1 נגד – 3 ההסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס-פז לא התקבלה ועוברת למליאה.

מיכאל איתן: יש הסתייגות של נסים זאב להארכה לשלוש שנים.

מיכאל איתן: מי בעד?

מיכאל איתן: מי נגד?

מיכאל איתן: הצבעה בעד שלוש שנים – 1 נגד – 3 ההסתייגות של חבר הכנסת נסים זאב לא התקבלה ועוברת למליאה.

מיכאל איתן: נרשמו שתי הסתייגויות לגבי התקופה.

מיכאל איתן: לגבי האזורים.

מיכאל איתן: יש הצעה לאשר את זה, כפי שהיה עד היום, ויש הצעה להשמיט אזורים.

מיכאל איתן: מי בעד להשמיט את האזורים, כפי שהציע אופיר פינס?

מיכאל איתן: מי נגד?

מיכאל איתן: בעד – 1 נגד – 3 ההסתייגות של חבר הכנסת אופיר פינס-פז לא התקבלה ועוברת למליאה.

מיכאל איתן: זה יירשם כהסתייגות למליאה.

מיכאל איתן: מי בעד להעביר את החוק למליאה לקריאה שנייה ושלישית?

מיכאל איתן: מי נגד?

מיכאל איתן: בעד – פה אחד אושר להעביר את הצעת חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 16), התשס"ג-2003 לקריאה שנייה ושלישית במליאה.

מיכאל איתן: הצעת החוק אושרה פה אחד.

מיכאל איתן: תודה רבה.