ועדת הכספים, כנסת 16, פרוטוקול מספר , 2005-07-18 16:00

דניאל בנלולו: שלום לכולם, אחר צהרים טובים, אני מבקש לפתוח את הישיבה.

דניאל בנלולו: דיון בנושא קרנות נדל"ן.

דניאל בנלולו: בבקשה ג'קי.

ג'קי מצא: נמצאים איתנו לשכת רואי חשבון, לשכת עורכי דין, לשכת CFO ולשכת יועצי המס.

ג'קי מצא: הנושא זה קרנות נדל"ן.

ג'קי מצא: ההמלצות בדוח הוועדה הם המשך ועדה שהוקמה קודם לכן, ועדה של רשות המסים יחד עם רשות ניירות ערך בנושא קרנות הנדל"ן או כפי שמכונים בלועזית

ג'קי מצא: REIT .

ג'קי מצא: המטרה של מודל המיסוי היא ליצור דמיון קרוב מאוד בין השוואה במניה בבורסה שעיקר נכסיה הם נדל"ן לבין השקעה ישירה בנדל"ן.

ג'קי מצא: אנחנו במודל המיסוי מנסים ליצור תוצאה מאוד דומה כך שהכנסה של אותו אזרח שמשקיע תהיה דומה מאוד בזהות שלה, בסיווג שלה, בשיעורי המס שלה כאילו השקיעה ישירות בקרן הנדל"ן.

ג'קי מצא: הסעיף בהדפס הכחול, סעיף 10 עמוד 918, מודל הזה נמצא בלא מעט מדינות.

ג'קי מצא: אנחנו ניסינו להדמות למודל הניסוי בארצות הברית.

ג'קי מצא: בדרך הזו אנחנו למעשה השקפנו את הכנסת ה-REIT והצמדנו אותה או ייחסנו אותה לאותם בעלי מניות שלעת חלוקת ההכנסה הם בעלי המניות.

ג'קי מצא: כדי שאותה קרן REIT תחשב כקרן כזו בהתאם לסעיף ישנם מספר תנאים שאמורים להבטיח שעיקר נכסיה יהיו נכסים מניבים, ש- 75% מהם יהיו בישראל וכי השליטה בקרן לא תהיה מרוכזת ועל ידי גורם אחד בלבד.

ג'קי מצא: ישנה התייחסות, מטבע הדברים, גם להכנסות חריגות או הכנסות שנובעים מנכסים אותם אין אנחנו מעוניינים לעודד שהקרן תשקיע בו.

ג'קי מצא: העברת המקרקעין מבעלי המקרקעין אל אותה חברה שתהיה קרן ה-REIT מוצע לעודד את ההעברה הזו בעזרת הפחתת מס הרכישה שהוא מס מופחת של חצי אחוז.

ג'קי מצא: מטבע הדברים ישנה רשימת תנאים מצטברים כדי להיחשב כקרן REIT, ביו יתר התנאים הקרן צריכה להתאגד בישראל, מניותיה צריכות להירשם במספר בבורסה תוך 12 חודשים מיום התאגדותה, החברה צריכה להיות חברה חדשה שלא הייתה לה כל פעילות, נכסים, הכנסות, הוצאות או הפסדים.

ג'קי מצא: בכל שנת מס מתבצעת בדיקה פעמיים בשנה, ב-30 ביוני וב-31 בדצמבר לגבי קבוצת תנאים שביניהם ששווי מנכסיה של מקרקעין מניבים או תיק השקעות ניירות ערך נסחרים בבורסה, פיקדונות לא יפחת מ-95% מכלל נכסיה.

ג'קי מצא: ששווי נכסיה של מקרקעין מניבים ונכסי הנפקה לא יפחת מ-75% מכלל נכסיה ושלא יפחת מ-200 מיליון ש"ח.

ג'קי מצא: שהיא תהיה כזו שיחס המינוף שבה או המינוף שבה לא יעלה על 60% משווי נכסיה של מקרקעין מניבים ולא יעלה על 20% משווי נכסיה האחרים.

ג'קי מצא: ישנו גם טיפול בחקיקה הזו גם לגבי תושבי חוץ וגם לגבי קופות גמל וגם לגבי קרנות נאמנות ככל שהן יחזיקו.

ג'קי מצא: כך, לדוגמה בידי קופות גמל יש פטור מוחלט כפי שיש לקופת גמל אילו הייתה משקיעה באופן ישיר בנדל"ן ולא דרך קרן ה-REIT.

ג'קי מצא: אדוני, אנחנו ישבנו עם כל הלשכות שנמצאות כאן, קיבלנו מהן ניירות עמדה.

ג'קי מצא: נדמה לי שאם אוכל לתמצת במילה לפני שנשמע אותם, כולם מברכים על המהלך, ישנם כאלה שחושבים שצריך לעשות עוד צעד קדימה.

דניאל בנלולו: מה הצעד שהם מבקשים לדעתך?

ג'קי מצא: נדמה לנו שבשלב הזה לפחות מן הראוי להותיר את החקיקה כפי שאנחנו מציעים, שגם זו דרך מאוד ארוכה.

ג'קי מצא: הניסיונות לנסות ליצור שוויון מוחלט עם מודל, למשל, אמריקאי זאת מחשבה שלא מתאימה לחקיקה יחסית חדשה וצעירה.

ג'קי מצא: צריך לזכור שחקיקה האמריקאית היא לאחר למעלה מ-30 שנה ששם התנהל ה-REIT, הנושא הבשיל, ועכשיו הגיע השלב בארצות הברית לעשות שלב מתקדם יותר ולא נכון ללכת ישר, לקפוץ למים העמוקים ולהגיע לתחתית, לתת את מלוא ההקלות שקיימות למשל בארצות הברית.

ג'קי מצא: אלא לאפשר בדרך מתונה להוביל את המהלך הזה, לראות איפה אנחנו נמצאים בכל רגע נתון ותמיד אם נרצה ואם נחשוב שזה נכון נוכל להרחיב את היריעה ולצמצם את התנאים לגביהם קרן תחשב כקרן REIT.

דניאל בנלולו: אוקי תודה.

עמית אורונג: קודם כל אנחנו מצטרפים לברכות, אני חושב שאכן מדובר במהלך גדול יותר מזה, הנוסח העדכני שונה במהותו מהנוסח שהוצע ביולי שנה שעברה לגבי כל המבנה הזה של ה-REIT ולדעתנו זה עשה פריצת דרך ועשוי להוות פריצת דרך בכל הנושא זה של נדל"ן.

עמית אורונג: בכל זאת כמה הערות שחלקן חשובות לדעתנו, בטח שבשלבים הראשונים.

עמית אורונג: קודם כל, אחת ההתניות שקיימות כיום שהחברה שתהיה או אליה יועבר הנדל"ן תהיה חברה חדשה.

עמית אורונג: אנחנו חושבים שאין צורך בחברה חדשה, יש לא מעט נדל"ן היום שמצוי כבר בחברות קיימות שאפשר לנקות אותם או שהן עצמם חברות שמרחיקות בנדל"ן מניב.

עמית אורונג: אנחנו לא רואים את הצורך או את ההכרח לקחת אתה חברות האלה ולהעביר את הנדל"ן מהם ולשלם מס ולשפוך אותם לתוך חברה חדשה, הכול כמובן במגבלות שהחברה תעמוד בכל המגבלות שקיימות היום אבל אין צורך ללכת וליצור חברה חדשה לצורך העניין הזה.

עמית אורונג: יותר מזה, אנחנו חוששים שכדי לשלם פחות מס לצורך העניין הזה, זה יצור תמריץ לאנשים להעביר נדל"ן פחות טוב לטובת הציבור וזה לא האינטרס של כל המהלך הזה.

עמית אורונג: זה לגבי חברות קיימות, לדעתנו אחת הבעיות המרכזיות של החוק כמו שנוסח כרגע.

עמית אורונג: הערה לגבי שיעורי המס.

עמית אורונג: שיעורי המס שנקבעו זה שיעור מס 25% לגבי כל רווח הון, אם אני מבין נכון ברפורמה הקיימת נקבע עדיין שיעור מס של 20% לגבי נדל"ן שהוא בחו"ל.

עמית אורונג: הדבר לא מצא את ביטויו במסגרת שיעורי המס הקיימים - - כולם משלמים 25%?

עמית אורונג: טוב, אוקי.

עמית אורונג: הנושא של העברת המקרקעין לתוך החברה החדשה.

עמית אורונג: ניתנה דחייה במסגרת חוק מס שבח, לא ניתנה דחייה מקבילה במסגרת פקודת מס הכנסה כלומר אותו נדל"ן שנמצא בחו"ל וחייב במס רווח הון לא יקבל את הדחייה המתבקשת של 4 שנים ודורשת השלמה לעניין הזה.

ג'קי מצא: יש להוסיף 186 לפקודה שיאפשר את זה, אנחנו מקווים ליצור מבחינת מדיניות את אותה דחייה כמו שאנחנו רוצים לבצע בשבח.

ג'קי מצא: אבל זו הערה נכונה, נתייחס באותה מידה - -

עמית אורונג: ביצעתם חקיקה בחוק מס שבח באופן ספציפי.

ג'קי מצא: מיד אחרי החקיקה נפרסם את משך התקופה שלגביה נדחה את תשלום המס, הכוונה היא שנים.

עמית אורונג: א' השאלה אם זה קיים גם בחוק מס שבח?

דוברת: יש, ללא מגבלות.

עמית אורונג: הנושא של השליטה בקרן הנדל"ן, לדעתנו נושא שעדיין צריך לסגור אותו, כרגע במסגרת החוק הקיים נקבע שאסור ליותר מ- 25 אנשים להחזיק יותר מ- 50%.

עמית אורונג: בשיחות עם כל גורמי הנדל"ן למיניהם שנמצאים במשק, יש חשש גדול לאיבוד השליטה בנדל"ן כתוצאה מההוראה הזאת.

עמית אורונג: לציין שבארצות הברית אומץ מודל דומה אבל כאשר חברה מחזיקה ובטח ובטח חברה ציבורית, היא נקבעה כשקופה, כלומר לא סופרים את החברה הציבורית כגוף אחד.

עמית אורונג: פה משום מה כן נתנו את השקיפות לקופות גמל, לא נתנו את זה לחברות ציבוריות.

עמית אורונג: מאוד מרתיע חברות נדל"ן היום ללכת ולהעביר את זה לחברה חדשה בלי לדעת שקיים מנגנון מוסדר וברור מראש כולל במסגרת דיני ניירות ערך שיאפשר את המשך ההחזקה והשליטה בקרן הנדל"ן.

עמית אורונג: יש משום מה כל מני אמירות שחוזרות על עצמן לגבי שאלת הסיווג של ההכנסה בידי קרן הנדל"ן.

עמית אורונג: אם זה הכנסה מ2/1 או 2/6 ואם זה מלאי או לא מלאי.

עמית אורונג: הקביעה צריכה להיות אחת ויחידה של המחוקק.

עמית אורונג: אנחנו נחזיק שם נדל"ן במסגרת התנאים שנקבעו, אם זה מלאי או לא מלאי זה לא שאלה שנידונה לדיון אז צריך לקבוע באיזה סוג של נדל"ן מדובר, אם זה מלאי או לא מלאי ולפי זה ללכת.

עמית אורונג: ברגע שהנדל"ן יהפוך למלאי, יש קריטריונים בפסיקה למלאי, אבל השאלה למה צריך להיכנס לזה אז - - בהקשר להגדרתה של הקרן כקרן נדל"ן, על מנת שתחשב לקרן נדל"ן אסור שהנדל"ן המניב יהיה מלאי עסקי.

עמית אורונג: עכשיו השאלה של סיווג מלאי עסקי, שאלה שנתונה בסופו שלח דבר בידי פקיד השומה.

עמית אורונג: אם פקיד השומה יקבע שמלאי עסקי אז למעשה אין קרן נדל"ן, כלומר לא נהנים משיעורי המס ובהנחה שעומדים בקריטריונים של 200 מיליון שקל וכן הלאה אין כבר מקום להשאיר פתוח את השאלה אם זה מלאי עסקי, כן או לא.

עמית אורונג: צריך לקבוע מפורשות, לא מלאי עסקי, כן מלאי עסקי.

ג'קי מצא: ...

ג'קי מצא: רוכשת נדל"ן כדי לא למכור אותו ב-4 שנים הראשונות - -

עמית אורונג: זה בסדר, אבל למה צריך להשאיר את זה פתוח.

ג'קי מצא: מעולם לא טענו על מישהו שמחזיק נכס מקרקעין למעלה מ-4 שנים בזמן שאצלו זה מלאי עסקי.

ג'קי מצא: אם אתה מכיר תיק כזה, תבוא אני אפתור לך את הבעיה.

עמית אורונג: אבל תשמע, גם אם זה מלאי עסקי קבעתם שאם החזקתם פחות מ-4 שנים יש שיעור מס גבוה יותר.

עמית אורונג: טיפלתם בעניין הזה, למה עכשיו להגיד שאם זה ייחשב מסיבות אחרות בידי מישהו בסוף הדרך מלאי עסקי אני כבר לא יכול ליהנות מהטבות של קרן נדל"ן.

עמית אורונג: אתם עוד דורשים אישור רואה חשבון בסוף כל שנה, אתם דורשים עמידה בתנאים פעמיים בשנה.

עמית אורונג: למה להשאיר את השאלה אם זה מלאי עסקי, כן או לא בהנחה שעומדים בכל התנאים של הנדל"ן כשאלה פתוחה לדיון?

עמית אורונג: השאלה של סיווג היא שאלה פתוחה לדיון, היא לא שאלה שצריכה להיות פתוחה לדיון.

עמית אורונג: אנחנו חושבים שעדיין יש מקום לעודד תושבי חוץ.

עמית אורונג: החוק הנוכחי לא מעודד השקעה של תושבי חוץ, מעודד רק תושבי חוץ פטורים וממילא ראוי לעודד תושבי חוץ שאינם פטורים לפחות בשיעורי מס נמוכים יותר.

עמית אורונג: רק לציין שתושב חוץ שהוא משווה את הדבר הזה לחברה אחרת שנסחרת בבורסה, שם הוא פטור וכאן הוא לא מקבל פטור על רווח הון.

עמית אורונג: הייתה כזאת הצעה, בין היתר, במסגרת הצעת החוק הקודמת בתנאים כאלה ואחרים והצעת החוק הנוכחית זה נפסל או ירד.

עמית אורונג: יש בעיה במנגנון זיכוי מיסי החוץ, משום מה יש אפליה במיסי החוץ שאומרת שאי אפשר לזכות כל מיסי חוץ, לא ברור למה.

עמית אורונג: בהנחה שזה שקוף, זה צריך להיות שקוף מהתחלה ועד הסוף ולא לתת מגבלות.

עמית אורונג: הנושא של שחלוף נכסים, יש הפניה לחוק מס שבח שמן הסתם לא חל על נכסי חו"ל.

עמית אורונג: המטרה היא שאותם נכסים כל הזמן ילכו ויתגלגלו בתוך הקרן ולא תהיה חובה לחלק אותם ולא תהיה גם חובה לשלם עליהם מס.

עמית אורונג: השחלוף נכסים חייב להיות גם בהתאמה על נכסי חו"ל אחרת אנשים פה לא יכלו לעמוד במגבלה של 200 מיליון שקל כי הם יהיו חייבים לשלם מס ולחלק את הכסף בגין הדבר הזה.

נדב הכהן: מוסכם שמועד אירוע מס בגין העברת המקרקעין לקרן צריך לאפשר לדחות את תשלום המס אבל יכולה להיות סיטואציה שלמעביד יש הפסד שלפי החוק הקיים הוא חייב לקזז את ההפסדים נגד השבח.

נדב הכהן: לכן אנחנו מציעים שבאותו הסדר שייתן לדחות את המס, יאפשר..

נדב הכהן: ההפסד אם הוא בחר בכך.

סיגל אבירם: אני מבינה שאם באיזשהו שלב עשינו שומה על קרן בעצם משלמים מחדש גם את הנישומים שקיבלו את האישורים לפיהם הוקל להם המס.

סיגל אבירם: אם משנים את אופי ההכנסה ובעצם צריך לשלם מס - -

ג'קי מצא: רק לקרן.

סיגל אבירם: ולא נוגעים בנישום, כי ההצעה - -

איתן צחור: פה מדובר בהכנסה לעולם לא תחשב כהכנסה מנגיעה אישית, עכשיו את מי אתם בעצם מסדרים פה?

איתן צחור: את הנכה.

איתן צחור: לפי ההגדרה הכנסה משכירות בכלל לא...

איתן צחור: הרי לא יכול להיות שתהיה נגיעה אישית לאדם אחר מהכנסה פסיבית אז ראוי שתחשב להגדרה של נגיעה אישית לפי סעיף 1 לפקודה, לא לפסול את זה, לא לשלול את זה.

איתן צחור: סעיף 94א4 פיסקה ד.

שוש שחם: רמי מנוח מלשכת עורכי הדין בדרך הנה עם כל ההערות שלנו אז הערה אם יורשה לו לדבר, הוא מאחר.

שוש שחם: מה שאני רוצה להעיר, אני היום כל היום רק מברכת על רשות המיסים.

שוש שחם: ההצעה הזו לגבי ה-REIT זו הצעה שהיא מבורכת ואני מצטרפת למה שאמר כאן נציג לשכת רואי חשבון ומה שיש לי רק להדגיש זה שבישראל בחרנו בשיטת הזיכוי של המס הזר.

שוש שחם: כשיש מס זר שמשולם על הכנסה אז את סכום המס הזר מורידים מסכום המס שצריך לשלם לישראל וזה נקרא "שיטת הזיכוי".

שוש שחם: יש בארצות הברית, למשל, שיטה שנקראת שיטת הניכוי שמנכים את המס הזר כאילו זו הוצאה מהכנסה ואז זה רק בשווי של 50%,זה לא אותו דבר.

שוש שחם: בישראל בחרו כאמור בשיטת הזיכוי ויש פרק שלם שמדבר על זיכוי המס הזר וישנו עוד פסק דין מול הטקסטיל ששולל את שיטת הניכוי בישראל ולכן תמוה למה בחרו כאן

שוש שחם: דווקא בסעיף 64א(4)ז בניכוי של המס הזר ואנחנו הערנו בישיבה שישבנו ומה שאמרו לנו זה שישקלו, תשובה על זה אין.

שוש שחם: לפי דעתנו מן הראוי שיהיה כאן

שוש שחם: זיכוי על מס הזר כי זו השיטה וזו הדרך לאורך כל הדרך אז שזה יהיה גם ב- REIT.

ג'קי מצא: איתן, נתחיל מהסוף.

ג'קי מצא: הכנסה מנגיעה אישית זה נכון שקבענו את זה בסעיף, האמת יכולנו גם לא לקבוע בסעיף את זה מפורשות כי גם בלי להגיד את זה זו לא הכנסה מנגיעה אישית.

איתן צחור: הגדרה בסעיף 1 בפקודה "נגיעה אישית לרבות" - - נניח זקן עוברת לו הכנסה באופייה כדמי שכירות - -

ג'קי מצא: איתן, אתה טועה.

ג'קי מצא: לגבי מי שאינו צעיר לפי סעיף 21 לפקודה נהנה ממדרגות מס נמוכות.

ג'קי מצא: פיסקה 7 מדברת מי שבעבר שימש אותו בעסק ולימים הוא הזכיר אותו, ההשכרה - - לגבי קשישים הם ימשיכו ליהנות משיעורי מס הנמוכים בלי קשר אם זה נגיעה אישית או לא.

ג'קי מצא: לגבי חיוב השומה, סיגל, לקחנו לתשומת ליבנו וגם טיפלנו.

ג'קי מצא: רשמנו בתדפיס הכחול שתוספת המס בשל הכנסה חייבת של בעלי המניות בעקבות הליכי שומה של הקרן תיגבה מהקרן להשקעות במקרקעין בלבד.

ג'קי מצא: זאת אומרת אין שום אפשרות להגיע לנישום, להוסיף לו את המס.

ג'קי מצא: נדב, אי קיזוז הפסד, אנחנו לא חושבים שזה ראוי לעשות את זה.

ג'קי מצא: אנחנו מאפשרים דחיית תשלום המס ולא דחיית אירוע המס.

ג'קי מצא: אירוע המס הוא נוצר היום, אם יש לו רווח הוא נוצר היום ואם יש לו הפסד הוא נוצר היום למה לאפשר לו לדחות?

ג'קי מצא: כי מה?

ג'קי מצא: כי יש לו הפסד, הוא רוצה שיקזז, למה שהוא לא ירצה לקזז הפסד?

נדב הכהן: אם יש הפסד שהנישום רצה להשתמש כהכנסה חייבת, הוא לא יכול.

ג'קי מצא: אם הוא לא יכול, אז הוא ישמור ואתו.

נדב הכהן: אם הוא היה מוכר הוא יכול לדחות את המס עד שיממש את ההשקעה.

נדב הכהן: אם יש לו הפסד, הוא לא יכול לדחות את המס, הוא חייב –

ג'קי מצא: איזה מס?

נדב הכהן: הוא מקזז את זה נגד השבח, התוצאה היא שמחר ההפסד הזה לא מגן עליו.

נדב הכהן: יש לו הפסד, ויש לו אירוע בגלל המכירה, החוק מחייב אותו לקזז, הוא מקזז הוא לא משלם מס.

נדב הכהן: מחר יש לו הכנסה אחרת, הוא משלם מס.

נדב הכהן: התוצאה היא שאפקטיבית, הוא לא יכול - -

ג'קי מצא: אה, שהוא לא יהיה חייב לקזז את ההפסד כנגד ההכנסה שנדחתה מה-REIT?

ג'קי מצא: לא מבין למה, אנחנו רוצים לדחות לו את תשלום המס כדי שלא יביא כסף מהבית אבל אם באמת הוא לא משלם מס כי יש לו הפסד - - אני בעצמי לא יודע מה העמדה שלנו בתור רשות מיסים הרשמית, אם סעיף 96 חל על מקרקעין בחו"ל.

ג'קי מצא: אם המקרקעין בחו"ל, עמדת רשות המיסים של סעיף 96 חל, מטבע הדברים שהוא יחול גם על המקרה הזה.

ג'קי מצא: אם הוא לא חל..

ג'קי מצא: אני חושב שפה תהיה ההזדמנות החגיגית להרחיב את זה.

ג'קי מצא: אני לכשעצמי לא פוסל על הסף שאפשר להחיל את סעיף 96 על מקרקעין בחו"ל אם זו תהיה התפיסה, זה יחול גם על REIT.

עמית אורונג: רק צריך להבין זה לא מספיק הפנית 96 אלא חובת חלוקה, נדרשת הפניה בסעיפים הספציפיים של ה-REIT כי חייבים לחלק את ההכנסה החייבת למעט שבח שאפשר לדחות אותו ויש שם הגדרה שאפשר לעשות שחלוף.

ג'קי מצא: זיכוי מיסי חוץ, שוש.

ג'קי מצא: זה נכון שעל פי רוב הזיכוי נעשה מס כנגד מס ולא כהוצאה.

ג'קי מצא: הבעיה שכאן אנחנו נמצאים בטכניקה של השקפה, להתחיל לעשות זיכוי לכל אחד מבעלי המניות זו טכניקה מאוד מורכבת, תפעולית.

ג'קי מצא: הדבר הקל יותר זה לדרוש להפעיל את זה כהוצאה ואז ההכנסה חייבת, קרי הרווח של הקרן REIT הוא זה שמיוחס לבעלי המניות, לעשות להם ייחוס של רווח וגם ייחוס של זיכוי ממס תפעולים מאוד מורכב, לא רק לנו גם לכם כציבור מייצגים.

ג'קי מצא: האובדן מס לא מאוד גדול כך שהייתי חושב שזה באמת מינורי.

שוש שחם: תיאורטית, זה 50%.

ג'קי מצא: אנחנו לא חייבנו ב- 50% את ההכנסה משכר דירה.

שוש שחם: תיאורטית, זה 50% מהמס אם זו הוצאה.

ג'קי מצא: זה לא, כי לא חייבנו ב- 50% את ההכנסה.

ג'קי מצא: לגבי תושבי חוץ, עמית אתה הערת נכון.

ג'קי מצא: בהצעה באוניברסיטות מלפני שנה הייתה אפשרות לתת פטור ממס לתושבי החוץ אבל זה היה מתוך תפיסה שלפחות רובד אחד ב-REIT מתחייב במס.

ג'קי מצא: פה ה-REIT בכלל לא מתחייבת במס, הכול מושקף אל בעלי המניות.

ג'קי מצא: תזכרו עוד שבמרבית האמנות שלנו עם מדינות העולם אין פטור ממס על מכירת נדל"ן.

ג'קי מצא: כך שאם אנחנו משקיפים לחלוטין את ההכנסות האלה אז הכנסות משכר דירה מחויבות גם בידי תושב חוץ ואין פטור באמנה.

ג'קי מצא: מכירת נדל"ן מקרקעין בישראל חייבים במס בידי תושב החוץ ואין פטור באמנה כך שזה פשוט יישור קו וביחס לחקיקה הקודמת שהייתה מוצעת, בחקיקה הקודמת היינו רואים מיסים ברמת הקרן, פה אנחנו לא רואים מיסים בכלל והוא זה שהביא אותנו לכך שתושבי חוץ כן נחייב במס.

ג'קי מצא: לגבי הנושא שלך של מלאי, האמת היא שלא ממש ירדתי לסוף דעתך אבל אם אתה מתכוון שלקבוע מסמרות מה המלאי ולא מלאי להבדיל מכל נשוא אחר בפקודת מס הכנסה ששם אין מסמרות אלא יש את הדין הכללי.

עמית אורונג: אני לא מבקש מסמרות, במסגרת ההגדרה של מהי קרן נדל"ן יש אמירה מפורשת שהנדל"ן אינו משמש.

עמית אורונג: .

עמית אורונג: אם מישהו יקבע שזה כן משמש מלאי ולא עבדתי בהגדרה של קרן מקרקעין ולא יכולתי ליהנות מהטבות המס.

עמית אורונג: אין פה מקום להשאיר את זה פתוח, אם אני עומד בכל רשימת התנאים שהיא לא קצרה של הפיזור, של הכסף - -

ג'קי מצא: ואתה קונה ומוכר מלאי כל שנה.

ג'קי מצא: .

עמית אורונג: גם אם אני מוכר וקונה כל שנה, יש לי על זה עונש.

ג'קי מצא: אתה רוצה שנודיע כאן שאם תחזיק מקרקעין לתקופה העולה על 7 שנים אף אחד לא יגדיר לך את זה מלאי, הנה אני אומר את זה כאן.

ג'קי מצא: הרי אתה לא חושש ממצב שמכרת מקרקען אחרי 7 שנים שפקיד השומה יטען שזה מלאי.

עמית אורונג: אבל אתה קבעת לי עונש בזה שאני מחזיק את זה כמלאי, בזה שאני עושה מכירות שהן קצרות מועד.

ג'קי מצא: מה מטריד אותך?

ג'קי מצא: אם תמכור אחרי 7 שנים אתה חושש שפקיד השומה ידע שזה מלאי?

עמית אורונג: אני באמת חושש.

עמית אורונג: אתה קבעת לי בחקיקה שאם אני מחזיק יותר מ-4 שנים - -

ג'קי מצא: הם גם כותבים שאם יש לך נכס קבוע זה תוספת של אינפלציה ואם זה מלאי זה לא תוספת, גם היום בפקודת מס הכנסה אתה יודע שהרווח הון זה 25% ואם זה מלאי זה 50%.

ג'קי מצא: בשום מקום לא נתבקשנו להגדיר בצורה חד ערכית מה זה מלאי ומה זה לא מלאי למרות שבדיני המס שזורים לא מעט תורות –

עמית אורונג: לא ביקשתי שתגדיר.

עמית אורונג: אתם אמרתם בעצמכם, אפשר להתווכח למה, שכאשר יש מכירות לתקופה קצרה שזה פחות מ- 4 שנים זה ימסה בשיעור מס גבוה יותר.

עמית אורונג: לא ייהנה מהשקיפות, אתם כבר הצבתם את ה-PENELTY בתוך החוק.

עמית אורונג: מה שאתה אומר לי עכשיו, חוץ מזה, אם מישהו יחליט אחד מהימים שעשית מלאי עסקי כי מכרת חצי מהנדל"ן שלך תוך 3 שנים כי חשבת שזה החלטה עסקית נהדרת ולמרות זאת היית מוכן לשלם את המס הגבוה יותר, עדיין אני יכול לפסול לך את כל ההטבות לגבי כל הקרן.

עמית אורונג: זה המשמעות של הסעיף, לא ביקשתי שתגדיר לי שזה לא מלאי עסקי, אבל אל תגיד לי שזה על תנאי.

ג'קי מצא: הערה אחרונה שהייתה זה לגבי שליטה - -

עמית אורונג: הייתה לי הערה לגבי חברות חדשות.

ג'קי מצא: א' אנחנו מאפשרים לא רק חברות חדשות, אפשר לקחת חברה ישנה להעביר את הנכסים, לדחות את תשלום המס והנה לך חברה חדשה.

ג'קי מצא: באופן מהותי אנחנו לא היינו רוצים להיכנס לגבי סוגיה של מיסים שהחברה הייתה צריכה לשלם בגין שנים עברו ולא שילמה, שומות שאולי צריך להגדיל לה ולא צריך להגדיל.

ג'קי מצא: כאשר מדובר בציבור רחב של אזרחים שנכנסים בבורסה ורוצים מה שנקרא סטריליזציה שיודעים שהחברה הזו היא נקייה מחובות, נקייה ממיסים, תחשוב שהיינו נכנסים עכשיו לחברה קיימת שיש לה עליית ערך בשווי מקרקעין - -

עמית אורונג: אם אתה צודק אז כל חברה שרצתה ללכת לבורסה הייתה צריכה לעבור להיות חדשה.

ג'קי מצא: זה קשור גם למשפט הבא שלי זה באמת ההמלצות כאן מגובשות יחד עם רשות ניירות ערך, זה גם לעניין השאלה של השליטה.

ג'קי מצא: זו התשובה בעצם.

פרידה ישראלי: יש גם נושא נוסף של שווי הנכסים כשמועבר שווי בערך שוק הפחת שמקבלים הוא פחת בשווי שוק ולא פחת לפי מחיר מקורי ישן שזה פחת שהציבור מקבל בעצם מרגע שהוא נכנס לקרן.

רמי מנוח: אנחנו העברנו לנציבות הערות מפורטות לגבי דברים שחשבנו שאפשר לשפר בניסוחים אבל כאן רצינו לומר עמדה אחת שהיא יותר עקרונית.

רמי מנוח: אנחנו חושבים שההגבלה של המכשיר החדש בחברות נסחרות עם מינימום של 200 מילון, היא טעות.

רמי מנוח: כשקיימנו על זה דיון עם הנציבות, דיון פתוח, הטענה ששמענו הייתה אוקי, בוא ניתן למכשיר הזה להתחיל לחיות ונראה בהמשך.

רמי מנוח: אנחנו חושבים שבדוק ההיפך הוא הנכון.

רמי מנוח: כדי שהמכשיר הזה יתפוס את התאוצה הנכונה ויחדור צריך להוריד את הדרישה הזו ואני מיד אסביר, ואולי בהמשך כאשר נצבור ניסיון רב יותר יכול להיות שיהיה מקום לעשות זאת.

רמי מנוח: בארצות הברית חשוב מאוד לומר זאת, המכשיר הזה דומה במידה רבה למכשיר האמריקאי ובהצעת החוק הוא עוד דומה יותר מאשר המכשיר שהוצע בתוך הוועדה.

רמי מנוח: בארצות הברית אין דרישה כזו, לא של סחרות ואין דרישה של ..

רמי מנוח: אנחנו חושבים שדווקא ההגבלה הזו יכולה לגרום לקלקולים ולקשרי שוק מאוד מסוכנים בין לגבי המחירים שבהם נכסים יועברו לחברות, מידת ההשפעה שתהיה לשמאי מקרקעין על האופן שב המכשיר הזה התחיל לחיות.

רמי מנוח: אני חושב שהעמדה של לשכת עורכי הדין היא שדווקא בשנים הראשונות של חיי המכשיר הזה, של חיי ה-REIT צריך לאפשר ללא מגבלות יצירת "ריטים" בצורה הרחבה ביותר, האפשרית.

רמי מנוח: שוחחתי על זה עם משה אשר, אין מחלוקת לגבי המצב בארצות הברית, אמנם הנתונים שלי יש מעודכנים ל-2002 אבל זה המצב שם.

רמי מנוח: יש אמנם מאות "ריטים" מסחריים אבל יש מספר גדול מאוד של REITING שאינו מסחרי, גדולים וקטנים .

רמי מנוח: למיטב ידיעתי, זה התחיל מראש כך.

רמי מנוח: הנתונים הם כאלה, בארצות הברית נכון ל-2002 לצערי לא הצלחתי לאסוף נתונים מעודכנים יותר, היו כ- 300 "ריטים" שניהלו נכסים ב- 300 ביליון.

רמי מנוח: מתוכם, 149 היו ב.., 27 ב"אמקס" ו-12 בנסד"ק, כל היתר היו לא נסחרים.

רמי מנוח: עכשיו השאלה הגדולה ואני חושב שזו שאלה ראויה דווקא לוועדה הזו, מה המטרה?

רמי מנוח: אנחנו סבורים שהמטרה היא לתת כלי שייתן "פוש" רציני לענף הנדל"ן.

רמי מנוח: אם זה נכון, אם זו המטרה, אז אין שום סיבה להגביל את זה לחברות נסחרות.

רמי מנוח: אומר משה אשר שהמטרה היא לאפשר השקעות של יחידם קטנים וזו מטרה ראויה וזה כידוע אחת המטרות הגדולות של ה-REITING אבל זו לא המטרה הבלעדית.

רמי מנוח: אם אתם רוצים, אם הנציבות סבורה, שמבחינה אדמיניסטרטיבית צריך להיות איזושהי מסה קריטית שפחות ממנה לא שווה או העלויות של ההתעסקות הרגולטיביות הן גדולות מדי ואני מניח שלזה מר קפוטא התייחס בשאלה שלו, אז יכול להיות שבאמת לא צריך לאפשר להעביר רק בית.

רמי מנוח: אבל המגבלה של 200 מיליון נראית לנו מגבלה גדולה מדי, מגבלה שתמנע כניסה של הרבה מאוד יזמים ראויים להשתמש במכשיר הזה.

רמי מנוח: יש לנו הערה נוספת אם היא כבר הועלתה על ידי אחד הגופים האחרים אז תאמרו לי, אני אעצור.

רמי מנוח: אנחנו חושבים שההחרגה של בתי המלון, בתי אבות, מוסדות סיעודיים, תחנות דלק וכיוצא באלה נכסים שמצריכים ניהול מקצועי - -

ג'קי מצא: אנחנו מקבלים את ההערה הזו, אנחנו לא מגבילים את הדבר, אנחנו כותבים כך.

ג'קי מצא: הגדרה של מקרקעין ניבים תישאר, ה"למעט" בעניין סעיף 1 יאמר כך "מקרקעין המשמשים" בסעיף 64א2א, בעמוד 5.

ג'קי מצא: מקרקעין מניבים, הרי שנשארת אותה ריישה למעט אלה: בסעיף 1 אנחנו כותבים כך "מקרקעין המשמשים לשימוש שקבע שר האוצר, אם שירותי הניהול באותם מקרקעין ניתנים על ידי אותה קרן השקעות במקרקעין או על ידי קרוב שלה".

ג'קי מצא: זאת אומרת, לא קבענו רשימה סגורה של מקרים שבהם אם הניהול ניתן על ידי אחר, אוטומטית זה לא מקרקעין מניבים, השארנו את זה לשר האוצר באישור ועדת הכספים.

דוברת: אז זה לא כתוב "באישור ועדת הכספים", גם את זה צריך להוסיף.

דוברת: יושב ראש שקבע שר האוצר צריך להוסיף "באישור ועדת הכספים".

רמי מנוח: הנקודה העקרונית האחרונה שאני מבקש להעלות היא הנושא של מיסוי הפחת.

רמי מנוח: על פי הנוסח הקיים היום ייוצר וזה נושא שדיברנו עליו עם הנציבות, אני חושב שלא הגענו לפתרון מלא של זה.

רמי מנוח: על פי הנוסח המלא היום נוצר כפל מס בגין מרכיב הפחת.

רמי מנוח: פעם אחת ממסים חלוקות שהם על בסיס פחת ופעם שנייה הסכום הזה ימוסה לעת המכירה משום שהנכס שיהיה מופחת לסכום הזה, ימוסה.

רמי מנוח: יש כאן בעיה, דיברנו על זה בישיבה שאנחנו קיימנו, אני חושב שהנושא הזה הוא בעייתי אפילו ברמה חוקתית.

רמי מנוח: אנחנו מנסים פה להגיע לחקיקה שלא יהיו לגביה הליכים משפטיים, אני חושב שמן הראוי להתייחס לכך.

רמי מנוח: יש שתי הערות שאני קורא להן יותר הערות נדל"ניות שהן טעונות טיפול ניסוחי.

רמי מנוח: אחת זה ההגדרה של המקרקעין, שלפחות בנוסח שאנחנו ראינו לא הייתה הגדרה של מקרקעין או לפחות לא הייתה הפניה למקום בו מקרקעין מוגדרים.

רמי מנוח: והייתה השאלה של התייחסות לאיבודי מקרקעין אז זו הערה אחת.

רמי מנוח: הערה שנייה.

רמי מנוח: יש מגמה לנצל את המכשיר הזה כמובן למקרקעין מניבים והתעוררה השאלה מה קורה כאשר ה-REIT משקיע בקרקע שלא נבלטה במלואה.

רמי מנוח: רוצה לומר, קרקע - -

איריס ציגולסקי: שתי הערות ואחר כך אם יורשה לי להגיד משהו לעניין החברה הנסחרת כי לנו זה מאוד חשוב שזו תהיה חברה נסחרת.

איריס ציגולסקי: דבר ראשון זה שיעורי המיסוי.

איריס ציגולסקי: שיעורי המיסוי בניכוי למקור למעשה מה שנקבע היום שהניכוי במקור יהיה בשיעור המס המקסימאלי וזה בעייתי כי חלק מאותם נישומים לא מגיעים לשיעור המס המקסימאלי.

איריס ציגולסקי: דיברנו עם משה אשר, הסכמה עקרונית שאכן שיעור המס המקסימאלי הוא לא נכון כי אז זה אומר שכל מי שרוצה להגיע לפחות צריך ללכת ולעשות תיאום מס והרעיון היה שיוכלו להשקיע את זה בבורסה.

איריס ציגולסקי: הנושא השני זה מיסוי הפחת.

איריס ציגולסקי: דיברנו עליו אתמול, והסיכום היה שמתקנים את שווי הנכס, מגדילים את שווי הנכס בשיעור הפחת שחולק ואז לא יהיה מיסוי כפול על הפחת.

איריס ציגולסקי: הדבר השלישי זה הנושא של חברה נסחרת.

איריס ציגולסקי: קודם כל, זה נכון שבארצות הברית המכשיר הזה התחיל גם כמכשיר של חברה פרטית ובגלל הטעויות שעשו בארצות הברית בהחדרת המכשיר לקח לו 20 שנה להתרומם.

איריס ציגולסקי: משנות ה-60 עד שנות ה- 80 המכשיר הזה היה מכשיר שכל מי שהשקיע בו הפסיד והיה ברור שזה פתח להונאות, מכשיר לזה שבעיית שליטה יוציאו כסף מהחברה לטובת עצמם.

איריס ציגולסקי: רק אחרי שעשו תיקונים במודלים והוא עבר הרבה מאוד שינויים, הוא הצליח.

איריס ציגולסקי: אנחנו ניסינו לבנות מודל שיצליח מהתחלה והיתרון של חברה נסחרת זה השקיפות.

איריס ציגולסקי: זאת אומרת, היא מחויבת לדווח ואנחנו כתבנו איזה דיווחים היא תהיה חייבת לתת.

איריס ציגולסקי: כדי שזה יצליח מאוד חשוב שזו תהיה חברה נסחרת, אחר כך אם זה יצליח הכול אפשרי.

איריס ציגולסקי: ו- 200 מיליון שקל זה לא מאוד הרבה כסף זאת אומרת בקניונים נניח זה קניון אחד.

רמי מנוח: אם יורשה לי רק להתייחס לזה.

רמי מנוח: נדמה לי שההיסטוריה היא קצת שונה.

רמי מנוח: זה נכון שה-REIT דשדש 20 שנה אבל מה שנתן לו את ה"פוש" זה לא מהגברת אמרה, אלא מה שנתן לו את ה"פוש" זה ה- Text Reformat ב-86' שתיקן עיוותי מס חמורים שהיו בארצות הברית, הגבלה על ניכוי ריבית, האריכו את משך ניכוי הפחת, הגבילו את השימוש בהפסדים פסיביים ואז השוק נהיה יותר כלכלי, זה מה שתיקן את זה.

עמית אורונג: למה נקבע ששיעור המס על הפחת יהיה שיעור מס רווח הון?

ג'קי מצא: לגבי איבודי מקרקעין ניסינו לבצע חשיבה, אנחנו בשלב הזה לא מצליחים להגיע להסדר מקיף בנושא הזה כדי לא למעט איבוד מקרקעין צריך גם לזכור שצריך להשקיף את הכנסה מאיבוד המקרקעין וממנה.

ג'קי מצא: .

ג'קי מצא: זה דבר שעוד לא עשינו בפקודת מס הכנסה בלי קשר לחוק מיסוי מקרקעין, בלי קשר ל-REIT, ייתכן שיגיע בשלב הבא, לא בשלב הזה באופן מיידי.

ג'קי מצא: לגבי מרכיב הפחת אני מוכן להודות שלא ירדתי עד הסוף לסוף דעתך ואני מצי שאנחנו נתיר את מרכיב הפחת בסוף הישיבה, נשב על המספרים ונראה למה אתם מכוונים בכפל מס.

ג'קי מצא: אין לנו כוונה לבצע כפל מס ואם נצטרך את מרכיב הפחת בקרן ה-REIT נאמר שלא מיצינו את הדיון בהקשר הזה.

ג'קי מצא: אבל עד לכאן בקרנות הנדל"ן.

ג'קי מצא: מספר חובות רק כדי להשלים את התמונה בכלל בתוכנית המיסים ודברים שככה תוך כדי תנועה אנחנו רוצים להדגיש.

ג'קי מצא: ראשית, בבוקר דיונים היושב ראש הקבוע ביקש מאיתנו לבחון אפשרות להחיל, להותיר את שיעור המס של 15% על ריביות שיצברו גם אחרי ה1/1/06 בגין הפקדת כספים לקופות גמל שמקורן בהפקדות עד 31/12/05 מ-1/1/03 אנחנו בחנו את זה ואנחנו נבצע את התיקון בהתאם.

ג'קי מצא: זאת אומרת, במילים אחרות, ריבית שתיצבר החל מה-1/1/06, שיעור המס שיחול עליה יוותר אותו שיעור מס שהיה ערב התיקון, ריבית שנצברה בגין הפקדות שהופקדו בין 1/1/03 ל-31/12/05.

ג'קי מצא: זה יחול גם על קופות גמל, גם על תוכניות חסכון, אותן תוכניות חסכון עד מועד היציאה בדיוק כמו שעשינו ברפורמה הקודמת.

ג'קי מצא: פירוקים, קיבלנו הערה של לשכת רואי חשבון, נדב שלך יחד עם צביקה פרידמן.

ג'קי מצא: אנחנו נקבל את ההערה שלכם ואנחנו נחיל את נושא הפירוקים לעניין הביטול של הזיכוי בסעיף 93ב לאותן מניות שנרכשו החל מ-1/1/2003.

נדב הכהן: מניות או חברות?

ג'קי מצא: מניות שנרכשו, גם חברות ישנות אבל של מניות שנרכשו אחרי 1/1/2003.

ג'קי מצא: בשנת 2010 אנחנו נפסיק עם זה, לא מעניין מתי נרכשה מניה, גם אם נרכשה לפני 1/1/2003, 93ב לא נשאיר את הצלקת הזו לעד.

ג'קי מצא: בשנת 2010 נרד מזה לחלוטין ומאותו רגע לא יהיה 93ב באותם מקרים שאין 93ב הרווחים הראויים חלוקה שיחושבו כפי שמופיע בתדפיס הכחול, יחושבו עד לתום הפירוק.

ג'קי מצא: קרן נאמנות אנחנו על פי בקשה של איגוד הקרנות - -

נדב הכהן: זאת אומרת, באותה חברה יכולים להיות שני סוגי מניות, במניות שאין 93ב יש רווחים - -

ג'קי מצא: עד סוף הפירוק.

ג'קי מצא: לפי דרישת איגוד הקרנות אנחנו העתקנו הסכמה שהייתה קודם לכן בחלק ה' 3 לפקודה והעברנו אותה לחלק ה' לפקודה.

ג'קי מצא: קרן נאמנות חייבת רשאית להפוך לפטורה עם הוראות ותיאומים וכן הלאה, אנחנו נאפשר את המעבר הזה מקרן נאמנות חייבת לקרן נאמנות פטורה לרבות הסמכה לבחירה רעיונית.

ג'קי מצא: אותה הערה שקיבלנו לגבי הפסדים שנוצרו לפני 2006, הפסדי הון בשוק ההון, הפסדי הון ממכירת מניות .

ג'קי מצא: .

ג'קי מצא: לפני 1/1/2006..

ג'קי מצא: ניירות ערך וגם כנגד ריבית או דיבידנד בדיוק כמו שהחקיקה היום נמצא ב-105טו החל משנת 2007.

ג'קי מצא: קרי, הפסדים שוטפים ב-2206 בורסה בתל אביב או בבורסה בחו"ל יקוזזו כולם כנגד כולם, גם כנגד ריבית וגם כנגד דיבידנד.

ג'קי מצא: הפסדים שנצברו לפני 1/1/2006 הפתיחה לגביהם תעשה ב-2007 בדיוק כמו שהיום מופיע בחקיקה ב-105טו.

ג'קי מצא: אני מפנה את תשומת ליבכם ובעיקר את תשומת לב הוועדה שישנה סוגיה שהייתי רוצה להתייחס אליה בקצרה, לאור בקשות שונות שנדרשנו להם בעבר, קיימת בתדפיס הכחול הצעה שלגבי אופציות לעובדים.

ג'קי מצא: תקופת החסימה או התקופה שלגביהם הם צריכים להחזיק את האופציות ולא למכור אותם כי ימכרו אותם שיעור המס יעלה, גרר סיטואציה שבה בתחילת כל שנה החסימה הוסרה וזה גרם לזעזועים, קצת רעשים בשוק ההון.

ג'קי מצא: אנחנו בעצם מצענו את התקופה, לא הארכנו ולא קיצרנו אותה כך שבסופו של יום התוצאה לא תהיה שתהיה מכירה אחת בתחילת כל שנה אלא כל אחד מרגע שהקצו תו את המניות יספור 18 חודשים ככל שמדובר במסלול עבודה או 30 חודשים כל שמדובר במסלול הוני וכך התוצאה תהיה שלא תהיה מכירה ביום אחד בשוק ההון ויחול לגבי הקצאות החל מ-1/1/2006.

ג'קי מצא: שירותי ניהול בתי מלון, אמרתי שזה תוקן בקרנות REIT.

ג'קי מצא: רווח הון לתושב חוץ, דיברנו על זה 3 פעמים.

ג'קי מצא: לגבי הפקדות כספים שהופקדו ויופקדו מ-1/1/2003 עד 31/12/05 בקופות גמל ובתוכניות חסכון, הריבית בעתיד שתיצבר בגין אותם כספים ימשיכו להשתלם בשיעורים של 10% או 15% לפי העניין.

ג'קי מצא: כשאני אומר תוכניות חסכון הכוונה לאותם פעולות הכספים עד מועד היציאה, תחנת היציאה הראשונה בתוכנית החיסכון.

ג'קי מצא: במועד הזה של תחנת היציאה נראה את הכספים כאילו נמשכו והופקדו מחדש והחל מאותו רגע הריבית בגינם תהיה 15% או 20% לפי העניין, לפי הצעת החוק.

ג'קי מצא: לפני שנת 2003 יישאר פטור.

עופר לביא: לגבי אופציות לעובדים, הייתה לנו שיחה על קיצור התקופה, אני מבין שאתם מתנגדים לזה אבל לא התייחסת להוראת המעבר.

ג'קי מצא: התייחסתי, אמרתי שזה חל רק לגבי הקצאות חדשות מ-1/1/2006.

שוש שחם: הערה שלנו הייתה ואמרתם שתשקלו ואני לא רואה כרגע מה התוצאה שהפטור ממס של רווח הון לתושב חוץ יהיה לאו דווקא לגבי מדינה גומלת.

ג'קי מצא: בחנו את זה יחד עם משרד המשפטים ונדמה לנו שבשלב הזה ראוי להותיר את זה רק למדינה גומלת משתי סיבות.

ג'קי מצא: האחת, כדי לצמצם את תופעת ה- OFF SURE לא רק ביחס למדינת ישראל אלא בכלל כמשטר מס נזיל.

ג'קי מצא: וב', במסגרת מדינות אמנה יש לנו הסדרים, סעיפים בתוך האמנות, למסירת מידע וחילופי מידע.

ג'קי מצא: בבואנו לבחון האם מדובר בתושב חוץ או לא בין היתר אנחנו נעזרים בדבר הזה, לפחות בשלב הראשון נדמה לנו שראוי לעשות את זה.

ג'קי מצא: תזכרי גם שההצעה הזו מתבססת על העובדה שבדעתנו לבסס את המודל של אמנת המודל OCD שלפיו יש פטור מרווח הון על פי אמנה ומדינת OFF SUREאינה מדינת אמנה.

שוש שחם: התנאי שחייב להיות תושב חוץ 10 שנים, תושב של אותה מדינה, זה קצת - -

ג'קי מצא: אם הוא לא היה 10 שנים תושב חוץ, מה הוא היה קודם?

ג'קי מצא: הכוונה שבמשך 10 שנים הוא היה תושב מדינה גומלת, לא תושב אותה מדינה גומלת.

שוש שחם: אז זה לא כתוב ככה.

ג'קי מצא: כתוב תושב מדינה גומלת, לא כתוב אותה מדינה גומלת.

שוש שחם: לגבי סעיף 97ב2(2), למה שזה לא יחול על מס רווחי הון למכירת ניירות ערך של נדל"ן?

דוברת: שאמרנו זה לא יחול על רווח הון מקרן נדל"ן, זה בדיוק מהסיבה שג'קי הסביר למה לא נותנים פטור על רווחי הון לתושבי חוץ כי אין בכלל מיסוי ברמת הקרן עצמה.

עמית אורונג: שתי הערות.

עמית אורונג: לעניין העובדים דובר ארוכות, משום מה בחוק הקיים קיימת אפליה מסוימת בין מי שנחשב בעל שליטה ומי שהוא לא בעל שליטה.

עמית אורונג: כלומר, בן אדם שמחזיק היום יותר מ- 10% מניות בחברה לא יכול להיכנס למודל הרגיל של 25% של אופציות לעובדים ונכנס לאיזה מנגנון של סעיף 3ט.

עמית אורונג: היו על זה דיבורים ארוכי טווח שכל פעם זה יתוקן ויתוקן והאפליה תתוקן, בטח ובטח שלא משפרים את מצבו כי עדיין אותו בעלי שליטה משלם 25% כבעל מניות מהותי וכן הלאה.

עמית אורונג: מן הראוי פעם אחת ולתמיד לתקן את העיוות הזה ולתת לכל בעל מניות איזה שיעור בהנחה שהוא עומד בתנאים האחרים של 102 וההגבלה של 10% אינה במקומה.

עמית אורונג: היא יוצרת כל מיני אפליות שאינן במקומן לעניות דעתנו.

ג'קי מצא: התוכנית לא באה לתת מענה לכל התחלואים של פקודת מס הכנסה, אנחנו חלוקים בחלק מהדברים, יהיו עוד הזדמנויות לתיקונים.

נדב הכהן: לא בדקתי, ה- 4 שנים שצריך להחזיק עם התקופה הקצרה, חזרתי לREITING, מכירה מאונס לא מסתדרת שם?

נדב הכהן: אין שם בעיה של מכירה מאונס?

דוברת: אי אפשר להפקיע לך נכס מסחרי.

יעל ייטב: טוב, אני מקריאה את סעיף 10, עמוד 4 "הוספת פרק שני אחד, אחרי סעיף 64א1 לפקודה יבוא פרק שני1 פרק השקעות במקרקעין.

יעל ייטב: "הגדרות, 64א2(א) בפרק זה אמצעי שליטה בעל מניות מהותי, מחיר מקורי קרוב ורווח הון ריאלי כהגדרתם בסעיף 87.

יעל ייטב: "הכנסה בסכום הוצאות הפחת, הכנסה בסכום הוצאות הפחת" אני מקריאה תוספת "שניתן לנכות לפי הוראות פקודה זו או לפי הוראות חוק תיאומים בשל אינפלציה בשל מקרקעין מניבים".

יעל ייטב: הכנסה חייבת לרבות שטח מקרקעין "הכנסות חריגות של קרן להשקעות במקרקעין, הכנסות אלה:1.

יעל ייטב: הכנסה ממכירת מלאי סקי, 2.

יעל ייטב: הכנסות למעט הכנסות ..

יעל ייטב: בפסקאות משנה א-ג ששיעורן הכולל עולה על 5% מכלל הכנסותיה של הקרן בשנת המס".

יעל ייטב: "(א) הכנסות למקרקעין מניבים והכנסות למכירת זכויות בניה במקרקעין שהיו מקרקעין מניבים ביום רכישתם".

יעל ייטב: "(ב) הכנסות מניירות ערך הנסחרים בורסה במלוות מדינה ובפיקדון".

יעל ייטב: "(ג) הכנסות שלפי סעיף 7 לחוק תיאומים בשל אינפלציה רואים אותן כהכנסות לעסק.

יעל ייטב: " "לעניין פסקה זו הכנסות לרבות שבח מקרקעין, מס לרבות מס שבח מקרקעין לפי סעיפים 6 או 7 לחוק מיסוי מקרקעין, מקרקעין לרבות מקרקעין מחוץ לישראל ולמעט זכות ..

יעל ייטב: מקרקעין".

יעל ייטב: "מקרקעין המוחזקים לתקופה קצרה, מקרקעין שמיום רכישתם על ידי קרן להשקעות במקרקעין עד יום מכירתם לרבות במכירה פטורה ממס חלפו פחות מ- 4 שנים".

יעל ייטב: "מקרקעין מניבים, מקרקעין שמהשכרתם או מפעילות נלווה כי השכרתם הופקע ומצמיחה לקרן השקעות במקרקעין.

יעל ייטב: הכנסה לפי סעיף 1,2 או 6 ובלבד שבנויים עליהם מבנים ששטחם הכולל 70

ג'קי מצא: שאלה, עד סעיף 12 קראנו הכול?

יעל ייטב: כן.

יעל ייטב: פרק שלישי 2 פטור השתתפות לחברת החזקות ישראלית, הגדרות 67ב "בפרק זה בעל מניות מהותי וקרוב כהגדרתם בסעיף 88.

יעל ייטב: הכנסה לרבות שבח מקרקעין.

יעל ייטב: חברת החזקות ישראלית-חברה התקיימו בה התנאים המזכים האמורים בסעיף 67ג(א)".

יעל ייטב: "חברה מוחזקת –חבר בני אדם שהתקיימו בו התנאים האמורים בסעיף 67ד.

יעל ייטב: " "חבילת מניות –מניות בחברה מוחזקת המקנות זכות לרווחים בשיעור של 10% לפחות, כאשר הוחזקו בידי חברת החזקות ישראלית במשך 12 חודשים רצופים לפחות".

יעל ייטב: "מניה מזכה –מניה שהיא חלק מחבילת מניות".

יעל ייטב: "מניות בחבר בני אדם שאינו חברה, זכויות לרווחים ממנו או זכויות הצבעה.

יעל ייטב: מכס כהגדרתו בסעיף 64א2 רווחים שלא חולקו של חברת החזקות ישראלית כל אלה: "(1) הכנסה חייבת שהופקעה או שנצמחה בשנת המס.

יעל ייטב: "(2) שבח ממכירה בשנת המס שהוא זכות במקרקעין או זכות ..

יעל ייטב: מקרקעין.

יעל ייטב: "(3) הכנסה שהייתה פטורה ממס בשנת המס.

יעל ייטב: " "..

יעל ייטב: לאחר שהופחתו מן ההכנסה המיסים ששולמו בשלה בישראל ומחוץ לישראל, רווחים שחולקו ממנה באותה שנה".

יעל ייטב: "שרשרת חברות- שני חברי בני אדם או יותר המחזיקים במישרין או בעקיפין האחד במשנהו".

יעל ייטב: חברת החזקות ישראלית 67ג(א) "חברת החזקות ישראלית היא חברה שהתקיימו בה כל התנאים האלה בפרק זה, התנאים המזכים: "(1) היא התאגדה בישראל והשליטה על עסקיה וניהולה מופעלים בישראל בלבד.

יעל ייטב: "(2) היא אינה חברה ציבורית כהגדרתה בסעיף 2 לחוק החברות ואינה מוסד כספי כהגדרתו בחוק מס ערך מס.

יעל ייטב: "(3) היא אינה חברה משפחתית שחלות עליה הוראות סעיף 64א ואינה חברה שקופה כהגדרתה בסעיף 64א1.

יעל ייטב: "(4) לא חלו בהתאגדותה הוראות חלק ה2 ולא חלו בהעברת נכס אליה הוראות החלק האמור או הוראות סעיף 70 לחוק מיסוי מקרקעין.

יעל ייטב: "(5) במשך 300 ימים או יותר בכל שנת מס החל משנת המס שלאחר השנה שבה התאגדה התקיימו שני אלה: א.

יעל ייטב: המחיר המקורי של מניותיה בחברות מוחזקות ותוספת יתרת הלוואות שנתנה לחברות מוחזקות לא פחת מ-50 מיליון שקלים חדשים.

יעל ייטב: ב.

יעל ייטב: המחיר המקורי של מניותיה בחברות מוחזקות בתוספת יתרות הלוואות שנתה לחברות מוחזקות הוא 75% או יותר מהמחיר המקורי של כלל נכסיה לרבות יתרת ההלוואות שנתה לחברות מוחזקות.

יעל ייטב: "(6) לא...

יעל ייטב: להכנסה לפי סעיף 2(1) למעט הכנסה בעבור השירותים שנתנה לחברה המוחזקת ולמעט הכנסה שלפי סעיף 7 לחוק ..

יעל ייטב: אינפלציה רואים אותה כהכנסה מעסק.

יעל ייטב: "(7) בחרה שהוראות פרק זה יחולו עליה בהודעה שעליה חתמו כל בעלי מניותיה ושנמסרה לפקיד השומה בתוך 90 ימים מיום התאגדותה".

יעל ייטב: "ב.

יעל ייטב: לא התקיים בחברה תנאי מזכה בשנת התאגדותה ובשנה שאחריה, יראו אותה כאילו מעולם לא הייתה חברת החזקות ישראלית.

יעל ייטב: " "ג.

יעל ייטב: חדל להתקיים בחברת החזקות ישראלית תנאי מזכה אחרי התקופה האמורה בסעיף קטן (ב) תחדל להיות חברת החזקות ישראלית החל מתחילת שנת המס שבה חדל להתקיים התנאי המזכה".

יעל ייטב: "ד.

יעל ייטב: חברת החזקות ישראלית רשאית להודיע למנהל בהודעה שעליה חתמו כל בעלי מניותיה כי בחרה לחדול להיות בחרת החזקות ישראלית.

יעל ייטב: הודיעה כאמור, תחדל להיות חברת החזקות ישראלית החל מתחילת שנת המס שלאחר שנת המס שבה נמסרה ההודעה למנהל".

יעל ייטב: חברה מוחזקת 67ד "חבר בני אדם שהתקיימו בו כל אלה הוא חברה מוחזקת: "(1) תושב חוץ שמקום מושבו במדינה גומלת ומגיש באוצה מדינה דוח על הכנסותיו או שהוא תושב חוץ שמקום מושבו במדינה ששיעור המס החל בה על הכנסות של חבר בני אדם לפעילות עסקית היה 15% או יותר במועד שבו רכשה חברת ההחזקות הישראלית את מניותיו לראשונה.

יעל ייטב: "(2) 75% מיותר מהכנסותיה בשנת מס שהופקעה או שנצמחה מחוץ לישראל היא הכנסה שאם היא הייתה חייבת במס בישראל הייתה חייבת כהכנסה מעסק לפי סעיף 2(1).

יעל ייטב: בחישוב ההכנסה כאמור יתווסף לה חלק יחסי מהכנסות חברות קשורות ואולם לא תובא בחשבון הכנסה מדמי ניהול ששולמו מקרוב, תמורה ממכירת נכס ו... "לעניין פסקה זו נכס, למעט נייר ערך הנסחר בבורסה שהנפיקה חברה שבה חברה מוחזקת אינה בעלת שליטה".

יעל ייטב: "חלק יחסי בהכנסות חברות קשורות "חלקו היחסי של חבר בני אדם בהכנסה של חבר בני אדם תושב חוץ שבו יש לו זכות לרווחים במישרין או בעקיפין בהתאם לחלוק בזכות לרווחים ובלבד שלא תובא בחשבון זכות לרווחים בשיעור הנמוך מ-10%.

יעל ייטב: "חלקו של חבר בני אדם בזכויות כאמור בעקיפין יחושב על ידי הכפלה של שיעורי הזכויות ברווחים וכל חבר בני אדם שבשרשרת החברות המוחזק על ידו במישרין או בעקיפין.

יעל ייטב: "(3) תלות נכסיו בישראל אינה עולה על 20% מעלות של כלל נכסיו בכל שנת המס.

יעל ייטב: לעניין פסקה זו נכסים בישראל לרבות זכות בחבר בני אדם תושב חוץ שעיקר נכסיו הם זכויות במישרין או בעקיפין בנכסים הנמצאים בישראל.

יעל ייטב: "(4) הכנסתו בשנת המס לרבות ממכירת מקרקעין או זכויות באיגוד מקרקעין שהופקעה או שנצמחה בישראל אינה עולה על 20% מכלל הכנסותיו בשנת המס.

יעל ייטב: פטור להכנסתה של חברת החזקות ישראלית 67ה(א) "חברת החזקות ישראלית תהיה פטורה ממס על כל אלה: "(1) רווח הון ממכירת מניה מזכה.

יעל ייטב: "(2) דיבידנד שקיבלה בשל המניה המזכה במהלך תקופה שלא התרחקה מ-12 חודשים רצופים שבה הייתה חברת ההחזקות הישראלית בעלת שליטה בחברה המוחזקת.

יעל ייטב: "(3) ריבית, דיבידנד ורווח הון מניירות ערך הנסחרים בבורסה בישראל.

יעל ייטב: "(4) ריבית והפרשי הצמדה שקיבלה ממוסד כספי כדי ל..

יעל ייטב: בחוק מס ערך מוסף.

יעל ייטב: " "(ב) לא יינתן זיכוי בשל מיסי חוץ על הכנסה פטורה ממס לפי הוראות סעיף קטן (א).

יעל ייטב: " דיבידנד שחילקה חברת החזקות ישראלית 67ו(א) "דיבידנד שקיבל בעל מניות תושב חוץ מחברת החזקות ישראלית יחויב במס בשיעור של 5%.

יעל ייטב: "(ב) דיבידנד שקיבל בעל מניות תושב ישראל מחברת החזקות ישראלית יחויב במס בשיעורים שלהלן: "1.

יעל ייטב: אם מקבל הדיבידנד והוא יחיד השיעור הקבוע בסעיף 125ב לפי העניין.

יעל ייטב: "2.

יעל ייטב: אם מקבל הדיבידנד הוא חבר בני אדם: א.

יעל ייטב: בדיבידנד שחולק מהכנסות כאמור בסעיף 67ה(א) 3 או 4 השיעור הקבוע בסעיף 126א.

יעל ייטב: ב.

יעל ייטב: בדיבידנד שחולק מהכנסות כאמור בסעיף 67ה(א) 1 או 2 השיעור הקבוע בסעיף 126ג.

יעל ייטב: ג.

יעל ייטב: בדיבידנד אחר השיעור הקבוע בסעיף 126ב או ג לפי העניין.

יעל ייטב: " דיבידנד רעיוני 67ז(א) "תושב ישראל שהיה בתום שנת המס במישרין או בעקיפין בחברת החזקות ישראלית יראו אותו כאילו קיבל כדיבידנד בתום שנת המס את חלקו היחסי ברווחים שלא חולקו והוא חויב במס על רווחים אלה כאמור בסעיף 67ו(ב).

יעל ייטב: " "(ב) הוראות סעיף קטן (א) לא יחולו על בעל מניות שהיה בעל מניות בעקיפין בחברת החזקות ישראלית באמצעות בעל מניות תושב ישראל אחר אם חלו על בעל המניות האחר הוראות סעיף קטן (א) וזאת לגבי חלק ברווחים שלא חולקו שעליו חויב בעל המניות האחר במס לפי סעיף קטן (א).

יעל ייטב: " "(ג) קיבל בעל מניות תושב ישראל דיבידנד ..

יעל ייטב: במישרין או בעקיפין בהכנסותיה של חברת החזקות ישראלית, לא יחויב הדיבידנד במס אם שולם בשלו מס לפי הוראות סעיף קטן (א) על ידיו או על ידי מי שממנו קיבל את המניות במכירה פטורה ממס..

יעל ייטב: קוזז הפסד כנגד הכנסה כאמור בסעיף קטן (א) יובאו לעניין סעיף קטן זה כאילו שולם על הכנסה שקוזזה כאמור מס לפי סעיף קטן (א).

יעל ייטב: " הוראות מיוחדות לעניין מי שהיה לו תושב ישראל 67ב "על האף האמור בסעיף 67ו(ב) ובסעיף 67ז ..

יעל ייטב: בעל מניות בחברת החזקות ישראלית שהחזיק במניותיה לפני שהיה לתושב ישראל לראשונה או לפני שהיה לתושב חוזר כמשמעותו בסעיף 14ג יחולו הוראות אלה: "(1) דיבידנד שקיבל מחברת החזקות ישראלית בתקופה שבה הוא זכאי להטבות לפי סעיף 14 א או ג לפי העניין, יחויב במס בשיעור של 5%.

יעל ייטב: "(2) הוראות סעיף 67ז לעניין חלקו היחסי לרווחים שלא חולקו לא יחולו על רווחים כאמור שמקורם בדיבידנד שקיבלה חברת החזקות ישראלית מחברה תושבת חוץ שאת מניותיה רכשה לפני שהיה לתושב ישראל כאמור בסעיף 14א או ג, ועל רווחים שמקורם ברווח הון שהיה לחברת החזקות ישראלית במכירת מניות בחברה תושבת חוץ שמניותיה נרכשו כאמור והכול בתקופה שעל פי סעיפים 14א או ג או 97ב היו הכנסות כאמור פטורות ממס בידי בעל המניות אילו היו מתקבלות בידיו במישרין".

יעל ייטב: מכירת מניה בחברת החזקות ישראלית 67ט(א) "במכירת מניה של חברת החזקות ישראלית על ידי תושב ישראל יינתן לו זיכוי מהמס החל על רווח ההון בסכום השווה למס ששילם הוא או מי שממנו קיבל את המניות במכירה פטורה במס או בהורשה על הרווחים שלא חולקו לפי סעיף 67ז בשל המניה שנמכרה.

יעל ייטב: "ובלבד שטרם קיבל אתם כדיבידנד.

יעל ייטב: סכום המס ששולם כאמור יתואם לפי שיעור עליית המדד מתוך שנת המס שבה רואים את הרווחים שלא חולקו כאילו התקבלו כדיבידנד עד מועד מכירת המניה, ובלבד שלא יינתן זיכוי בסכום העולה על המס החל במכירת המניה.

יעל ייטב: "(ב) הוראות סעיף 94ב לא יחולו במכירת מניה בחברת החזקות ישראלית לגבי רווחים ראויים בחלוקה כהגדרתם בסעיף 94ב אשר בשלם שילם המוכר מס לפי סעיף 67ז(א)".

יעל ייטב: חברה שחדלה להיות חברת החזקות ישראלית 67י(א) "לעניין סעיף זה, חלק רווח הון לריאלי המזכה רווח הון ריאלי כשהוא מוכפל ביחס שין התקופה שמיום הרכישה עד תום שנת הסיום לבין התקופה שמיום הרכישה עד ליום המכירה".

יעל ייטב: "יתרת רווח הון לריאלי – ההפרש שבין רווח הון ריאלי לבין חלק רווח הון הריאלי המזכה.

יעל ייטב: " "שנת הסיום לעניין חברה שחדלה להיות חברת החזקות ישראלית, אם חדלה לפי סעיף 67ג(ג) השנה שקדמה לשנה שבה חדל להתקיים התנאי המזכה.

יעל ייטב: ואם חדלה לפי סעיף 67ג(ד) השנה שבה ניתנה ההודעה לפי הסעיף האמור".

יעל ייטב: "(ב) חדלה חברה להיות חברת החזקות ישראלית יחולו הוראות אלה: "1.

יעל ייטב: מכרה החברה בשנה כלשהי שלאחר שנת הסיום נכס שאילו היה נמכר היותה חברת החזקות ישראלית, הייתה החברה פטורה ממס במכירתו בהתאם להוראות סעיף 67ה(א), תהיה החברה פטורה ממס על חלק רווח הון ריאלי המזכה וחייבת במס על יתרת רווח ההון הריאלי.

יעל ייטב: "2.

יעל ייטב: דיבידנד שחילקה החברה לתושב חוץ בשנה כלשהי שלאחר שנת הסיום שמקורו ברווחים שנצברו בחברה בשנים שבהם הייתה חברת החזקות ישראלית או שמקורו בחלק רווח ההון הריאלי המזכה, יחויב במס בשיעור של 5%.

יעל ייטב: "3.

יעל ייטב: יראו תושב ישראל שהוא בעל מניות בחברה במישרין או בעקיפין, כאילו בתום שנת המס שבה מכרה נכס כאמור בפסקה 1 קיבל את הדיבידנד, את חלקו היחסי בחלק רווח הון הריאלי המזכה והוא יחויב עליו במס כאמור בסעיף 67ו(ב) ויחולו הרואות סעיפים 67ו ו-67ז בהתאמה.

יעל ייטב: " סייג לתחולת סעיף 75ב, 67יא(א) "בסעיף זה חברה נשלטת זרה ורווחים שלא שולמו כהגדרתם בסעיף 75ב(א).

יעל ייטב: "(ב) הייתה חברה מוחזקת חברה נשלטת זרה, לא יחולו הוראות סעיף 75ב על חברת ההחזקות הישראלית המחזיקה בה ועל בעל שליטה בה שהוא תושב ישראל לגבי רווחים שלא שולמו מהחברה המוחזקת, לא יראו בעל מניות כתושב ישראל רק בשל היותו בעל מניות בחברת החזקות ישראלית".

יעל ייטב: חילופי יו"ר – היו"ר אהוד רצאבי

יעל ייטב: סעיף 14 תיקון סעיף 68א "סעיף 68א(ג) לפקודה במקום 75ב יבוא 88.

יעל ייטב: תיקון סעיף 75ב15, בסעיף 75ב(א) לפקודה 1".

יעל ייטב: בפסקה 2 במקום ההגדרה "אמצעי שליטה" יבוא "אמצעי שליטה כהגדרתם בסעיף 88".

יעל ייטב: "2.

יעל ייטב: פיסקת 9 תימחק".

יעל ייטב: "3.

יעל ייטב: במקום ההגדרה "קרוב" יבוא "קרוב כהגדרתו בסעיף 88 שהוא תושב ישראל".

ג'קי מצא: עכשיו נדמה לי שברצף קראנו חוץ מתכנוני מס אגרסיבי ונאמנויות, עד סעיף 49, עד החלטת מיסוי.

ג'קי מצא: תבדקי, תראי.

יעל ייטב: אני מוסיפה רגע בסעיף 24, בעמוד 52, סעיף שכבר הקראתי אותו.

יעל ייטב: בסעיף 97 לפקודה בפסקה 2 אני מוסיפה, אתם רואים את זה בפניכם "ובלבד ששוויו ביום האמור אינו נמוך מהתמורה במועד --" עמוד 52 פסקה 2, יש שני פסים?..

יעל ייטב: "ובלבד ששוויו ביום האמור אינו נמוך מהתמורה במועד מכירתו".

יעל ייטב: אני מקריאה בסעיף קטן (ב)3, 1א-ב אני מוסיפה קטע "לעניין זה יראו בעל זכויות שאינו בעל מניות מהותי בחבר בני אדם תושב מדינה גומלת שניירות הערך שלו רשומים במסחר בורסה מחוץ לישראל כתושב מדינה גומלת, אלא אם כן הוכח אחרת".

יעל ייטב: אני מקריאה את זה לפרוטוקול.

יעל ייטב: אני מגיעה לסעיף 48, לדעתי - -אני מקריאה את פסקה 12 "מקרים שבהם יראו יחידה בקרן נאמנות פטורה כנמכרת וכנרכשת מחדש לעניין בעלי יחידה מסוימים או לעניין כלל בעלי היחידות והכול התנאים ובתיאומים שהורה".

יעל ייטב: אני מקריאה מחדש את סעיף קטן (ב) "עד לקביעת הוראות כאמור בסעיף קטן (א)9 תבע הנישום ניכוי הוצאות ריבית ריאלית והפרשי הצמדה, יחויב רווח הון שהיה לו במכירת ניירות ערך במס בשיעור של 25%".

ג'קי מצא: יעל הקריאה הקלה שקובעת שמי שתבע הוצאות ריבית, רווח הון שבידיו ימוסה לא בשיעור המס המרבי אלא בשיעור של 25% - -

דובר: מר רצאבי, במקום 20%, 25%.

יעל ייטב: קיבלתי היום הערה והקראתי, לכן 25%.

יעל ייטב: טוב, אני הגעתי לסעיף 48, עמוד 63.

יעל ייטב: החלפת כותרת חלק ט' "אחרי סעיף 144א לפקודה, במקום כותרת חלק ט' יבוא 'חלק ט' שומת הכנסה החלטת מיסוי, הסגה וערעור'".

יעל ייטב: אני עוברת לסעיף הבא, סעיף 51 - -

נדב הכהן: יש לי שתי הערות, אחת עקרונית ואחת נקודתית ושתיהן קצרות.

נדב הכהן: ההערה העקרונית בחברת החזקות ישראלית שעכשיו הקראנו זה בעמוד 23, יש עניין של דיבידנד רעיוני.

נדב הכהן: ההסבר של ג'קי היה שזה גם ב.., גם שם צריך לתקן את זה אבל לא יכול להיות שלוקחים מס על רווח שבסופו של דבר אין רווח.

נדב הכהן: הפתרון זה להחזיר לו את המס.

נדב הכהן: אמרתי שאם הוא מוכר בתום לב והכול מוסכם והמחיר הוגן והוא לא יכול להיפרע מהמס שהוא שילם, צריך להחזיר לו את המס.

אהוד רצאבי: הדבר הזה עקום.

ג'קי מצא: חבר הכנסת רצאבי, מה זה עקום פה?

ג'קי מצא: תושב ישראל שמשקיע בחברת החזקות ישראלית שנתנו לה פטור על מכירת מניות בבורסה, אז אתה רוצה שמאה אחוז מאנשי החברה, שמאה אחוז תושבי ישראל בה, נהנים מפטור ממס בחברה עד שיחלקו את הכסף אליהם?

נדב הכהן: לא אמרתי את זה, קח לו את המס אבל אם בסוף הדרך בתום לב הכסף הלך, הרי לא חילקת לו מעולם את הדיבידנד.

יעל ייטב: אם לא נעשה את זה, אז באמת זה יהפוך להיות כלי..

יעל ייטב: אצל תושבי ישראל, להשתמש דרך חברת החזקות להשיג הכנסות פטורות, לשלם מס עכשיו היום מה קורה?

יעל ייטב: יש לי עסקאות בשוק ההון שהרווחתי עליהן, שילמתי מס.

יעל ייטב: אחרי שנה יש לי עסקאות אחרות שאני מפסידה עליהן, אף אחד לא יחזיר לי אחורה.

יעל ייטב: פה בעצם את האומר, הייתה הכנסה ישולם מס ואחר כך עסקאות הבאות אם יהיה הפסד - -

נדב הכהן: זה נקרא תכנון מס?

נדב הכהן: - -

יעל ייטב: אבל זה העולם אנחנו חיים בו, שאם יש רווח בשנה הראשונה והפסד בשנה הבאה, לא מקוזז אצלנו אחורה.

יעל ייטב: אתה יכול להגיד שיש פה עיוות כלכלי - -

נדב הכהן: לא לוקחים מס על דיבידנד רעיוני.

יעל ייטב: זו בעצם גישה של השקפה, תראה את זה לא דיבידנד רעיוני.

יעל ייטב: גם בחברה שקופה ציפינו שיחיד ישלם מס גם על הכנסה שאולי הוא לא קיבל - -

נדב הכהן: אני חוזר על מה שאמרתי, אחרי שהוא שכנע את פקיד השומה שזה בתום לב והכול בסדר, שהמחיר נורמאלי, שהוא לא בעל שליטה.

נדב הכהן: אתם יודעים מה, אני אפילו על זה אוותר, שלא יהיה בעל שליטה.

נדב הכהן: הערה שנייה, ב-REITING יש.

נדב הכהן: .

נדב הכהן: סמויה שאם נכנסו לנכס נדל"ן והחזיקו אותו פחות מ- 4 שנים, או לא החזיקו אותו יותר מ-4 שנים, אז במימוש שלו ההכנסה עוברת לבעלי המניות עם מס גבוה, לא עם מס שבח, ורצוי למנוע חוכמות.

נדב הכהן: אין לי שום בעיה, חוץ מזה שבמקרים חריגים יכולה להיות סיטואציה שהמימוש שלא מרצון הוא לא מרצון ואז לא רק שהוא לא מקבל את הזיכויים הרגילים של מס שבח, של ה-50%, הוא עוד משלם מס מרבי.

נדב הכהן: זה אבסורד.

נדב הכהן: נכון שזה לא צפוי שיקרה כי ריבית לא אמורה להיות בנכסים כאלה בכלל אבל אם זה כן קורה, תכניסו את הסעיף.

נדב הכהן: תכתבו את הסעיף, אלא אם כן שכנע את המנהל שזה לא מכירה מרצון.

נדב הכהן: אנחנו בעמוד 10 בלבן, 64א4ג(2) רק לא סעיף אלא אם כן.

נדב הכהן: דיבידנד רעיוני זה בעמוד 23, 67ז(א) למעלה.

ג'קי מצא: עד החלטות מיסוי קראנו הכול ברצף למעט נאמנויות ותכנוני מס אגרסיבי.

יעל ייטב: הוספת פרק שני ב' 51, אחרי סעיף 158א לפקודה יבוא פרק שני ב' החלטת מיסוי.

יעל ייטב: הגדרות 158ב "בפרק זה דיני המס כל אחד מאלה: "(1) פקודה זו.

יעל ייטב: "(2) חוק מס ערך מוסף.

יעל ייטב: "(3) חוק מיסוי מקרקעין.

יעל ייטב: "(4) חוק תיאומים בשל אינפלציה.

יעל ייטב: "(5) חוק לעידוד השקעות הון "(6) חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ"א 1980.

יעל ייטב: "(7) חוק עידוד התעשייה מיסים, התשכ"ט 1968.

יעל ייטב: "(8) כל הוראה לעניין מס בחוק או על פיו המתייחסת לאחד או יותר מהחיקוקים המנויים בפסקאות 1 עד 7.

יעל ייטב: " "החלטת מיסוי - החלטה בכל הנוגע לחברות המס של המבקש לתוצאת המס או להשלכה על חברות המס שלו בשל פעולה שביצע או בשל הכנסה, רווח הוצאה או הפסד שהיו לו".

יעל ייטב: "החלטת מיסוי בהסכם - החלטת מיסוי שניתנה סדרך של הסכם עם המבקש".

יעל ייטב: "מבקש – מי שביקש מהמנהל לתת החלטת מיסוי לפי הוראות פרק זה".

יעל ייטב: "מס – מס שהוטל לפי אחד מדיני המס".

יעל ייטב: "פעולה – לרבות עסקה או מכירה".

יעל ייטב: "רווח – לרבות שבח מקרקעין".

יעל ייטב: סמכויות לעניין החלטת מיסוי 158ג(א) "המנהל רשאי לבקשת המבקש לתת החלטת מיסוי וכן רשאי הוא ליתן החלטת מיסוי בהסכם".

יעל ייטב: "(ב) הוגשה בקשת למתן החלטת מיסוי, רשאי המנהל להתנות את מתן ההחלטה בצירוף אדם נוסף כמבקש כן רשאי הוא לסרב, ליתן החלטת מיסוי או לקבוע כי תשובה לבקשה תינתן על ידי פקיד השומה שלא בדרך של החלטת מיסוי".

יעל ייטב: "(ג) החלטה לפי סעיף קטן (א) יכול שתהיה מוגבלת בזמן ובמגבלות אחרות ומותנה בתנאים כפי שנקבע בה".

יעל ייטב: "(ד) לא תינתן החלטה לפי סעיף קטן (א) אלא לאחר שניתנה למבקש הזדמנות סבירה להשמיע טענותיו".

יעל ייטב: "(ה) על החלטת מיסוי בהסכם לא יהיה ערעור.

יעל ייטב: על החלטת מיסוי שלא בהסכם ניתן לערער כחלק מערר או ערעור על השומה".

יעל ייטב: בקשה להחלטת מיסוי 158ד(א) "בקשה למתן החלטת מיסוי למעט בקשה בעניין מס לפי חוק מס ערך מוסף או לפי חוק מיסוי מקרקעין, ניתן להגיש לפני מועד ביצוע פעולה או אחריה ובלבד שתוגש לפני המועד הקבוע בסעיפים 132 או 133 להגשת דוח לפי סעיף 131 שבו הובאו בחשבון הפעולה, ההכנסה, הרווח, ההוצאה או הפסד נושא הבקשה".

יעל ייטב: "(ב) בקשה למתן החלטת מיסוי בעניין מס לפי חוק מס ערך מוסף או לפי חוק מיסוי מקרקעין, תוגש לפני מועד ביצוע הפעולה, נושא הבקשה".

יעל ייטב: "(ג) הבקשה תכלול את כל העובדות והפרטים המהותיים הנוגעים לה ויצורפו אליה כל המסמכים, האישורים, חוות הדעת, ההצהרות, הערכות, החוזים ואם טרם נחתמו חוזים הטיוטות שלהם וכל פרט מהותי אחר כפי שקבע המנהל, ויצורף אליה אישור על תשלום האגרה שנקבעה לפי סעיף 158ה ".

יעל ייטב: "(ד) המנהל רשאי לדרוש כל פרט או מסמך שיראה לו דרוש לעניין החלטתו בבקשה".

יעל ייטב: "(ה) לא פורטו בבקשה שמו או מספר זהותו של המבקש, ימסרו פרטים אלה מאוחר יותר ולא תינתן החלטת מיסוי לפני מסירתן".

יעל ייטב: "(ו) המקש לא יהיה רשאי לחזור בו מבקשתו לפני מתן ההחלטה אלא באישור המנהל".

יעל ייטב: "(ז) נקבעו בדיני המס הוראות אחרות בעניין בקשה למתן החלטת מיסוי על ידי המנהל, יחולו הוראות פרק זה בשינויים המחויבים ככל שאינן עומדות בסתירה להוראות האחרות".

יעל ייטב: אגרת בקשה 158ה "שר האוצר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי לקבוע אגרה למתן החלטת מיסוי בסכום ובשיעור מדורג ובזיקה לשווי העסקה על הכנסתו של המבקש או למבחן אחר".

יעל ייטב: הוראות נוספות 158ו(א) "נתן המנהל החלטת מיסוי, לא יהיה רשאי לחזור בו מההחלטה אלא אם כן נמצא שלא נמסר לו פרט מהפרטים או מסמך מהמסמכים הדרושים להחלטה או ששונו הנסיבות הנוגעות להחלטה או אם נמסר לו פרט כוזב, שגוי או מטעה".

יעל ייטב: "(ב) נתן המנהל החלטת מיסוי בהסכם, ימלא המבקש את התנאים וההוראות שנקבעו בה אלא אם כן לא נעשתה הפעולה נושא בקשתו, או לא התקבלה ההכנסה או לא הוצאה ההוצאה שבשלהן הוגשה הבקשה".

יעל ייטב: "(ג) על אף האמור בדיני המס המנהל רשאי לפרסם תמצית של החלטות מיסוי שנתן בדרך ובנוסח שקבע גם אם המבקש לא הסכים לכך.

יעל ייטב: תמצית החלטה שפורסמה לא תכלול את שמו של המבקש ואת מספר זהותו".

יעל ייטב: "(ד) המנהל רשאי לקבוע כללים לעניין החלטת מיסוי בנסיבות שבהן לא תינתן החלטה".

סמדר אלחנני: יש פה עניין של.

סמדר אלחנני: .

סמדר אלחנני: שר האוצר רשאי לקבוע ומה שאני שואלת זה האם העניין הזה של מתן החלטת מיסוי הוא לא יהיה מותנה ב..

סמדר אלחנני: עד שלא יפורסמו.

סמדר אלחנני: .

סמדר אלחנני: ועדת הכספים לא ניתן יהיה לתת את ההחלטה.

אהוד רצאבי: לא - -

ג'קי מצא: ראשית, זה לא מנוסח ככה.

ג'קי מצא: פרקטית, אנחנו גם היום נותנים החלטות.

ג'קי מצא: .

ג'קי מצא: וכל זה עוד שהוא לא יקבע אגרה עדיין יהיה החלטות מיסוי בלי אגרה.

אהוד רצאבי: יש לי שתי שאלות.

אהוד רצאבי: האחת, נדמה לי שדיברתם על זה אבל בכל אופן אולי להוסיף.

אהוד רצאבי: (ג) ..

אהוד רצאבי: "רשאי לפרסם תמצית" מה יהיו השיקולים לפרסם או לא לפרסם?

אהוד רצאבי: למה לא לחייב פרסום מבחינת שקיפות לגבי כל הדברים כולם, מה עוד שאנחנו מדברים על מצב שבין כה וכה לא מזהים את ..

אהוד רצאבי: העסקה ואת הפרטים - -

ג'קי מצא: זה נושא שכבר נדון הרבה פעמים וניתנו הרבה מאוד הנחיות בתחום הזה, אין טעם לחזור על זה.

אהוד רצאבי: אבל אני רוצה לדעת.

ג'קי מצא: לא, פעם אחת נפרסם, לא כל פעם שמישהו עושה מיזוג אז נפרסם כל פעם נעשה מיזוג, נעשה מיזוג, אם התנאים אותם תנאים.

אהוד רצאבי: לא, אם החלטת בעסקה מסוימת בנוהל של דברים כאלה, אבל פה זה לא מה שכתוב, כתוב פה "המנהל רשאי לפרסם" ויכול להיות שהמנהל יחליט שהוא לא רוצה ולכן אני אומר למה לא "המנהל יפרסם"?

נדב הכהן: אלא אם קיימות סיבות שירשום - -

ג'קי מצא: תזכור שמי שהביא את ההצעה הזו זה רשות המיסים והמטרה לפרסם, ומטבע הדברים יש מקומות שלא נוכל לפרסם מבחינה תפעולית חבל לפרסם כל הזמן את אותו נושא 80 פעם.

ג'קי מצא: מסיבות ביטחוניות, מסיבות אחרות.

ג'קי מצא: העובדה שאנחנו יזמנו את החקיקה הזו, מעידה אלף מונים על כך שאנחנו מתכוונים לפרסם ואנחנו נפרסם.

נדב הכהן: הכול מקובל, חוץ מהמסקנה.

נדב הכהן: המסקנה צריכה להיות שהוא יפרסם אלא אם כן קיימות סיבות שהוא יראה ש - -

סמדר אלחנני: במדינת ישראל מספיקים שני פרטים אנונימיים בשביל לדעת מי הבן אדם בכל הסיפור.

אהוד רצאבי: מצד שני פספסנו את כל הסיפור כולו.

אהוד רצאבי: מה סוכם?

ג'קי מצא: שיישאר ככה.

נדב הכהן: שיישאר "רשאי"?

ג'קי מצא: היה דיון בבוקר, היה ישראל שטראוס.

ג'קי מצא: אמרתי לך שנחשוב על זה.

אהוד רצאבי: אני רושם לי דברים של מעקב, החלטות מיסוי.

אהוד רצאבי: אתה אומר סעיף 158ו(ג) "רשאי" או "יפרסם".

אהוד רצאבי: דבר שני שרציתי לשאול מחוסר ידע כרגע.

אהוד רצאבי: פניתי אל הוועדה והוועדה קבעה את מה שהיא קבעה, יש זכות ערעור על ההחלטה לדבר כזה?

ג'קי מצא: אם החלטת מיסוי היא בהסכם, ממילא לא צריך לערער.

ג'קי מצא: אם לא בהסכם הוא רשאי להגיש את הדוח ואז יהיה דיון.

ג'קי מצא: 50, 51, 52, 53 נקראו, נכון?

יעל ייטב: אני עוברת ל-65.

יעל ייטב: חלק זה נושאים שהוקראו וחלק זה נושאים שעדיין לא דנו בהם.

ג'קי מצא: למען הפרוטוקול, עד התיקונים העקיפים קראנו הכול למעט כל מה שקשור לנאמנויות ותכנוני מס אגרסיבי.

סמדר אלחנני: ב-69 הבטחתם לי תשובה, על הניסוח.

יעל ייטב: אני ב-65, זה בעמוד 73.

יעל ייטב: תיקון חוק הביטוח הלאומי 65 "החוק הביטוח הלאומי נוסח משולב - -

אהוד רצאבי: סעיף 63, כל הדרים האלה הוקראו?

אהוד רצאבי: - - אז תגידי לי רק בשתי מילים, על מה זה מדבר.

ג'קי מצא: זו למעשה השלמה של הורדת המס על יחידם בקטע של ביטוח לאומי.

אהוד רצאבי: ביטוח לאומי לא עזב את השכר הממוצע והוא עובד לפי מדדים?

סמדר אלחנני: אני אסביר משהו לגבי השכר הממוצע.

סמדר אלחנני: השכר הממוצע, זה בסעיף 2 לחוק הביטוח הלאומי, כתוב שהוא מתפרסם כשכר ממוצע במשק וזה שימש לכל מיני דברים, לשכר המינימום, לקצבת זקנה לכל הקצבאות מחליפות הכנסה.

סמדר אלחנני: בשנתיים האחרונות הקפיאו את השכר המוצע במשק, זו הייתה החלטה של הקפאה, הסכום חושב תיאורטית אבל לא פורסם, המספרים המדויקים לא פורסמו.

סמדר אלחנני: הם מפרסמים את אותו מספר מוקפא מאז 1 בינואר 2003 או 2002.

סמדר אלחנני: בינתיים הכניסו גם תיקון אחר שכל הגמלאות מחליפות הכנסה יופעלו לפי משהו שנקרא סכום הבסיס שהוא זהה לשכר הממוצע כפי שהוא היה ב-1 בינואר 2002 ומעתה ואילך יתעדכן לפי המדד ולא השכר.

סמדר אלחנני: אני מנצלת כל הזדמנות להעלות את זה - - אני כבר מעירה על זה הרבה זמן כי קצב הגידול - -

אהוד רצאבי: אם תרשי לי דקה לעצור אותך.

אהוד רצאבי: אני רוצה שמה שכבר נדון ומה שכבר עשינו, לפחות נסיים הקראה אבל את הנושא של השכר הממוצע ברשותך לא שייך לפרוטוקול.

אהוד רצאבי: אני מכין איזושהי עבודה מסוימת שאני מאוד רוצה להיעזר בך בנושא הזה.

יעל ייטב: בחוק הביטוח הלאומי, נוסח משולב התשנ"ה 1995 להלן חוק הביטוח הלאומי.

יעל ייטב: "1.

יעל ייטב: בסעיף 340ג במקום הסייפא החל במילים "יהיו כאמור" יבוא "יהיו בשיעור של 70% מהשיעור האמור בפרט 1 בלוח י' ובסעיף 337".

יעל ייטב: "2.

יעל ייטב: בסעיף 341 בסופו יבוא "הוראות לפי סעיף זה שהיו בתוקף לפני א' בטבת התשס"ב 1 בינואר 2006 לעניין קביעת סכום השכר או הכנסה שאינם עולים על מחצית השכר הממוצע, יחולו לעניין קביעת סכום השכר או הכנסה שאינם עולים על 60% מהשכר הממוצע".

יעל ייטב: "3.

יעל ייטב: בסעיף 342א(ה)1.

יעל ייטב: במקום פיסקה 3 יבוא "חובת מעביד לנכות דמי ביטוח בשיעור החל לפי טור ד' בלוח י' על הכנסת העובד העולה על 605 מהשכר הממוצע, גם הכנסת העובד שאינה עולה על 605 מהשכר הממוצע אם העובד מועסק אצל עובד נוסף.

יעל ייטב: 2.

יעל ייטב: בפסקה 4 במקום בטור ה' יבוא בטור ד'.

יעל ייטב: "ב.

יעל ייטב: בסעיף קטן (ו)1 בפסקה אחת במקום מחצית השכר הממוצע יבוא "60% מהשכר הממוצע".

יעל ייטב: 2 בפסקה 2 במקום במחצית השכר הממוצע יבוא מ- 60% מהשכר הממוצע ובמקום מחצית השכר הממוצע יבוא 60% מהשכר הממוצע".

יעל ייטב: "4.

יעל ייטב: בסעיף 345ב(א) "בפסקה 1 במקום מחצית השכר הממוצע יבוא 60% מהשכר הממוצע.

יעל ייטב: (ב) במקום במחצית השכר הממוצע יבוא מ-60% מהשכר הממוצע ובמקום מחצית השכר הממוצע יבוא 60% מהשכר הממוצע".

יעל ייטב: "5.

יעל ייטב: במקום לוח י' יבוא"- - ואז יש פה לוח י' שהוא דמי ביטוח בעד שנת 2006, יש שיעור דמי ביטוח בעד שנת 2007, שיעור דמי ביטוח בעד שנת 2008, שיעור דמי ביטוח בעד שנת 2009 ואילך.

סמדר אלחנני: אני לא יודעת למה הם פרסמו 4 לוחות כאלה כי אין שינוי במענקים של העובד, זה 7% ..

סמדר אלחנני: יש איזה שינוי קטן בחצי אחוז של המעביד, זה הכול.

יעל ייטב: סעיף 66 תיקון חוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 תיקוני חקיקה.

יעל ייטב: החוק המדיניות הכלכלית לשנת הכספים 2005 תיקוני חקיקה תשס"א 2005 להלן חוק המדיניות הכלכלית: "1.

יעל ייטב: בסעיפים 5א, 6א ו-7א פסקה 3 תימחק.

יעל ייטב: "2.

יעל ייטב: בסעיף 9ב במקום 'כ"ט בחשוון התשס"א, 1 בדצמבר 2005', יבוא 'כ"ד בסיוון התשס"א, 1 ביוני 2005'".

יעל ייטב: "3.

יעל ייטב: סעיף 11 בטל".

סמדר אלחנני: בחוק המדיניות הכלכלית הגדילו את הקצבה לקשישים מקבלי הבטחת הכנסה ובשלבים, עשו מזה עניין גדול, סך הכול מקדימים את המיצוי של זה במקום בספטמבר ליולי.

יעל ייטב: סעיף 97, תיקון חוק ביטוח בריאות ממלכתי.

יעל ייטב: "בחוק ביטוח בריאות ממלכתי התשנ"ד 1994 בסעיף 14, בסעיפים קטנים ב1-2 ו-ג1-2 בכל מקום במקום 4.8% יבוא 5%".

סמדר אלחנני: פה צריך להתפלל שהחישוב שעשה ביטוח לאומי שזה משחק סכום 0 הוא נכון.

יעל ייטב: 68 הוקרא, ב-69 אני מוסיפה משהו, את פסקה 2 ולכן אני אקריא אותה "אחרי סעיף 5 יבוא תיאום סכומים 5א לעניין סעיף 120ב לפקודה יראו את הסכומים הנקובים בסעיף 121 לפקודה כנוסחו בסעיף 1 ובסעיף 3ב לחוק זה כאילו תואמו לאחרונה ביום ז' בטבת התשס"ד, 2 בינואר 2004".

יעל ייטב: אני אסביר בקצרה.

יעל ייטב: זו הצעת חוק שבעצם מונחת אצלכם ואנחנו משלבים אותה כאן לעניין תיקון 140 לפקודה ששם נעשו מדרגות המס לשנים הקודמות ושם נשמטה הוראת התיאום סכומים, היא נחוצה ואנחנו מוסיפים אותה.

סמדר אלחנני: איך השמיטו?

יעל ייטב: אנחנו קיבלנו את עמדתך ואנחנו מוסיפים את זה.

יעל ייטב: 71, זה 69 בתדפיס הכחול, זה הקראנו.

ג'קי מצא: אנחנו בודקים את זה, אנחנו מחר בדיון הבא נחזור עם תשובה לגבי הניסוח שלו.

סמדר אלחנני: אתם רוצים לתת 360 שקל לחודש ואני אמרתי שלפי הניסוח כאן יוצא 330.

ג'קי מצא: אנחנו נחזור מחר עם תשובה סופית לגבי זה.

סמדר אלחנני: הדבר השני שאני רוצה להגיד, שיוותרו על הסעיף הזה.

סמדר אלחנני: זה מגוחך, אנשים שחזרו לעבודה, 4 תנאים מצטברים שאף אחד לא יבין אותם, זה אנשים שבדרך כלל הולכים לעבד בשכר נמוך, הכול נמוך שם ואז הם יצטרכו לעבוד על ארבעת התנאים האלה - -

ג'קי מצא: סמדר, אמרת את זה.

אהוד רצאבי: השאלה אם זה צודק או לא צודק.

אהוד רצאבי: אני רק רוצה דבר אחד, ברשותך.

אהוד רצאבי: אם הדבר הזה כבר עלה, זאת אומרת אני מנסה רגע אחד להיות יעיל ולרוץ קדימה כמה שאפשר לרוץ קדימה.

אהוד רצאבי: אם הדבר הזה כבר עלה והבטיחו לך תשובה - -

סמדר אלחנני: יש עניין של הניסוח ויש עניין של המהות.

אהוד רצאבי: אני מציע שפשוט נעשה את זה מחר ואז נקבל תשובה ונוכל לדון כי אם באמת הדבר הוא לא 360 אלא 30 אז גם המהות וגם הניסוח הכול דפוק.

יעל ייטב: 72 הוקרא אבל אני בכל זאת הוספתי פה איזשהו קטע לבקשת הלשכות, ג'קי דיבר על זה בבוקר אני רוצה רק להקריא את זה.

יעל ייטב: זה בפסקה 1 תיקון לסעיף קטן (א) - -

אהוד רצאבי: יש לי בקשה אליך בנושא מה שאמרתי מחינת המעקבים, מכיוון שאני יושב ראש זמני בהחלט אז אני לא יודע מה יהיה פה כשאני לא אהיה - - על זה שצריך לקבל תשובה.

יעל ייטב: אני מוסיפה בסעיף קטן (א), אתם רואים את זה מסומן בשני קווים "למעט רווח הון כאמור שהיה לחבר בני אדם, שהוראות סעיף 6 לחוק תיאומים בשל אינפלציה".

יעל ייטב: אני מוסיפה גם "או הוראות לפי סעיף 130א לא חלו לגביו לפני פרסומו של אותו תיקון".

ג'קי מצא: מדרגות המס קראנו, סעיף..

ג'קי מצא: תחילת הוראות מעבר התחלנו לקרוא ונעצרנו בסעיף י'.

יעל ייטב: גמרנו את ב(2), אני עכשיו אקריא את ב(3) - - מה עם מס רכישה?

יעל ייטב: אני רוצה לקרוא רגע, זה 75 אצלכם זה אולי 73.

יעל ייטב: הוראת שעה לעניין סעיף 9ג(1)א לחוק מיסוי מקרקעין "לתקופה שמיום כ"ד בסיוון התשס"ה 1 ביולי 2005 ועד ד' בתמוז התשס"ו, 30 ביוני 2006 יקראו כאילו אחרי סעיף 9ג לחוק מיסוי מקרקעין - -

סמדר אלחנני: לא החלטנו שזה 1 בינואר?

סמדר אלחנני: היושב ראש ביקש - -

ג'קי מצא: אני אומר לא.

אהוד רצאבי: אתם נותנים תשובה או שאתם החלטתם כבר?

ג'קי מצא: התשובה היא – לא.

יעל ייטב: הפחתת שיעורי מס רכישה הוראת שעה 9ד(א) "על אף האמור בסעיף 9ג1(א)2 ברכישה על ידי יחיד של דירת מגורים יחידה כמשמעותה בסעיף האמור שמיום רכישתה בין כ"ד בסיוון התשס"ה 1 ביוני 2005 לבין יום ד' בתמוז התשס"ו 30 ביוני 2006, ישולם מס רכישה בשיעור משווי הזכות הנמכרת כקבוע להלן: "1.

יעל ייטב: חלק השווי שעד 550,000 שקלים חדשים לא ישולם מס.

יעל ייטב: "2.

יעל ייטב: החלק השווי העולה על 550,00 שקלים חדשים ועד 682,020 שקלים חדשים 3.5%.

יעל ייטב: "3.

יעל ייטב: החלק השווי העולה על 682,020 שקלים חדשים, 5%".

יעל ייטב: "(ב) הוראות סעיף 9ג1(א)2, (ג)2 ו-(ג)3 יחולו בשינויים המחויבים".

יעל ייטב: טוב, עכשיו הגעתי באמת לתחילת תחולה והוראות מעבר 76 - -

אהוד רצאבי: תגידו רגע, שאלה לי אליכם, סעיף 75 עם הסיפור של המס רכישה, אתם לא נוקטים בדרך של הצמדה או משהו?

אהוד רצאבי: אתם משאירים את זה כך?

יעל ייטב: יש הצמדה אוטומטית, זה מוחל דרך הסעיפים האלה, יש את ההצמדה ואת חובת הפרסום.

יעל ייטב: 76, א,ב 1 ו-2 קראנו, אני הגעתי ל-3.

יעל ייטב: "הוראות סעיף קטן (ח)1 יחולו בשינויים המחויבים גם לעניין נייר ערך כאמור בסעיף קטן זה".

יעל ייטב: "(ג)1 תחילתן של הוראות פרק רביעי 2"..

יעל ייטב: אה סליחה, אני לא קוראת את זה.

יעל ייטב: "(ד) בשנות המס 2003 עד 2005 יקראו בסעיף 91 לפקודה כנוסחו לפני תיקונו בסעיף 20 לחוק זה כאילו: "1.

יעל ייטב: בסעיף קטן (א) הסייפא החל במילים 'ואולם' בטלה".

יעל ייטב: "2.

יעל ייטב: בסעיף קטן (ב) הקטע החל במילה 'ואולם' עד המילים 'נוכה הפחת' בטל".

יעל ייטב: "3.

יעל ייטב: בסעיף קטן (ב)1(1) פיסקת משנה ב' בטלה".

יעל ייטב: "(ה) לעניי סעיף 92 לפקודה יחולו הוראות אלה: "(1) הוראות סעיף 92 לפקודה כנוסחו לפני תיקונו בסעיף 21 לחוק זה יחולו על הפסדים שהיו במכירת ניירות ערך נסחרים בבורסה בשנות המס 2003 עד 2005 ובלבד שהמס בשלם לא קוזז עד ליום התחילה לפי הוראות סעיף 105טו כנוסחו לפני ביטולו בסעיף 35 לחוק זה, ואולם הפסדים כאמור שהיו במכירת נייר ערך הנסחר בבורסה בישראל ושניתן להעבירם לשנים הבאות לפי הוראות הפקודה ניתן לקזז בשנת המס 2006 רק כנגד רווח ממכירת נייר ערך כהגדרתו בסעיף 88 לפקודה הנסחר בבורסה בישראל, אגרת חוב של מדינת ישראל, או יחידה בקרן נאמנות פטורה והחל בשנת המס 2007 כנגד רווח ממכירת כל נייר ערך וכן כנגד ריבית או דיבידנד מניירות ערך ובלבד ששיעור המס החל עליהם אינו עולה על 20%".

ג'קי מצא: ההפסדים שנצברו עד 1/1/2006, פתיחת צווים לגביהם תעשה ב-2007.

אהוד רצאבי: יפה, ומה שקורה ב-2006 פתוח גמרי?..

אהוד רצאבי: מה שהוספנו ולא כתוב זה לגבי העניין של פעולת קיזוז.

אהוד רצאבי: .

אהוד רצאבי: 2006 מתקזז בתוכו ו-2007 הפסדי העבר כנגד - -

נדב הכהן: במקום ניירות ערך אבל - -

יעל ייטב: 2.

יעל ייטב: "הפסדים כאמור ברישא של פסקה 1 מניירות ערך שנמכרו לפני יום התחילה, ושביום שקדם ליום התחילה היו ניירות ערך זרים כהגדרתם לפי סעיף 105יא כניסוחו לפני ביטולו בסעיף 35 לחוק זה ושניתן להעבירם לשנים הבאות לפי הוראות הפקודה, ניתן לקזז בשנת המס 2006 רק כנגד רווח הון במכירת נייר ערך שהיה לפני יום התחילה נייר ערך זה ובשנת המס 2007 ואילך כנגד רווח במכירת כל נייר ערך וכן כנגד ריבית או דיבידנד מניירות ערך ובלבד ששיעור המס החל עליהם אינו עולה על 20%".

יעל ייטב: 3.

יעל ייטב: "הפסד ריאלי מניירות ערך כהגדרתו בסעיף 6 לחוק מס הכנסה, תיאומים בשל אינפלציה תשמ"ט 1985, כנוסחו לפני ביטולו בסעיף 62(1) לחוק זה שעה לפני יום התחילה ולא קוזז לפני יום התחילה ושניתן להעבירו לשנים הבאות לפי הוראות סעיף 6 לאמור, יראו כהפסד שהיה לפני שנת המס 2006 וניתן לקזזו לפי הוראות הפקודה רק כנגד הכנסה ממכירת נייר ערך הנסחר בבורסה".

יעל ייטב: ו(1) "הוראות סעיף 93 לפקודה כנוסחו בסעיף 22 לחוק זה יחולו לגבי חבר בני אדם שהוחל בפירוקו ביום התחילה או אחריו, ואולם תיקונה של פסקה א1 של סעיף 93 לפקודה כנוסחו בסעיף 22(1) לחוק זה וביטולו של סעיף קטן (ב) כאמור בסעיף 22(2) לחוק זה, בשנת המס 2006 עד 2009 יהיה רק לגבי זכות בחבר בני אדם שיום רכישתה בשנת המס 2003 ואילך".

קריאה: מה זה בלשון בני אדם?

נדב הכהן: לדבר הקודם, בסעיף 6 .

נדב הכהן: היות ואנחנו אומרים שמ-2007 אנחנו מפסיקים, נותנים את זה רחב יותר, לנישום פרק ב' אנחנו משאירים את ההפסד שכשהיה רווח הוא שילם מס רגל, אני חושב שמן הראוי שלפחות ב- 2007 להפוך לו את זה סוף סוף להפסד נורמאלי.

נדב הכהן: נישום פרק בו שיש לו הפסד ריאלי מניירות ערך - -

אהוד רצאבי: אתה מדבר על שיעור המס?

נדב הכהן: לא, כאן מדובר שאצלו זה לנצח רק מניירות ערך נסחרים לנצח.

נדב הכהן: ההפסד שהוא צבר עד לשינוי, הרי אנחנו הולכים לבטל את סעיף 6, עכשיו יש חבר'ה שיש להם תקועים מהפסד מניירות ערך - - גם בעבר, קודם כל הייתה לו אפשרות ללכת על מסלולים מיוחדים נטולי סיכון וכולי ומעבר לזה כשהיה לו רווח היה לו מס רגיל.

נדב הכהן: לעניין קיזוז הפסדים אמרו שיש הפסד עסק ורווח מניירות ערך נותנים קיזוז.

נדב הכהן: זה היה חצי שוטף.

נדב הכהן: עכשיו, אם אנחנו כבר באים ואומרים שמ-2007 אנחנו כמעט פותחים אז אנחנו חושבים שגם לנישום פרק ב' שיש לו הפסד ניירות ערך לא יהיה אסון כזה גדול שיתנו לו את ההפסד הזה.

אהוד רצאבי: ב-2007 לפי ההצעה הקיימת, ההפסד שנוצר לי כתוצאה מניירות ערך, מהשוטף, מכל הסל ההוני, ולא מתקזז כנגד הכנסות מעסק, נכון?

אהוד רצאבי: הפסד הוני כנגד הכנסה מכל הסל לרבות שבח מקרקעין.

אהוד רצאבי: עכשיו, מה אתה אומר כרגע - -

נדב הכהן: לנישום פרק ב' גם זה לא יהיה.

יעל ייטב: זה יהיה, זה הפסדים קיימים.

אהוד רצאבי: מה אני רוצה אני יודע, מה נדב אומר אני יודע, מה ג'קי הסביר לי אני גם יודע.

אהוד רצאבי: אם הכתוב לא אומר את זה - -

דוברת: כשאנחנו מבטלים את סעיף 6, יכולה להיוותר יתרה של הפסד ריאלי מניירות ערך שנישום צבר בשנים קודמות ולפי סעיף 6 הוא מגולגל משנה לשנה עד שיש רווח ריאלי.

דוברת: .

דוברת: עכשיו מבטלים את סעיף 6, ייתכן שיש נישומים שנשארו עם יתרה.

דוברת: .

דוברת: רק על הפסדים שנשארו איתם.

דוברת: הפסדים חדשים מ-2007 לכל סוגי הנישומים כולל חברות - -

אהוד רצאבי: הפסד ריאלי לא עובר?

דוברת: הפסד ריאלי משנים קודמות מניירות ערך, הוא יישאר במסלול הקיזוז שלו כפי שהיה בסעיף 6, הפסד מניירות ערך כנגד רווח מניירות ערך לא כנגד שבח מקרקעין.

דוברת: זה טוב מסיבות תקציביות.

ג'קי מצא: אנחנו מעתיקים את המצב הקיים ומשנים 90% מהדברים האחרים.

ג'קי מצא: הנוסח הזה היה לפניך כבר לפני חודש, הערת את כל ההערות שלך לפני זה, דיברת על הפסדים שנוצרו לפני 2006, תיקנו את זה - -

נדב הכהן: אתה צודק בכל אבל גם אמרנו שלא לבטל את סעיף 6, צביקה אמר לחשוב פעם שנייה - -

אהוד רצאבי: אני יכול רגע, יש דבר אחד שאני למדתי פה, יש משפט שאומר "מסיבות תקציביות".

אהוד רצאבי: ברגע שאתה אומר את זה , ההיגיון פושט רגל והולך הצידה.

אהוד רצאבי: עכשיו השאלה היא כזו, אני לא יודע אם לאמוד את זה מבחינה תקציבית זה רציני, האם בכלל שקלתם האם זה באמת מסיבה תקציבית, כן או לא, כי בהיגיון יש היגיון אם זה כבר פתוח כמה כבר יכול להיות שם?

ג'קי מצא: בהיגיון כל הפסד צריך להתקזז כנגד כל רווח, זה ברור לנו, הלוואי שפעם נגיע לזה אולי ב-2010.

ג'קי מצא: אנחנו לאט לאט נוגסים ב - -, הבטחנו את זה ב- 142 ופתחנו בצורה מסוימת.

ג'קי מצא: .

ג'קי מצא: וחשבתם שזה לא מספיק, שניכם באתם עם הדבר הזה ועשינו את זה ב-2007.

ג'קי מצא: יש גבול גם ליכולת ספיגה של עלויות התקציביות.

אהוד רצאבי: אני מציע פשרה, נעזוב את זה כך ונשכנע אותו אחר כך להוריד את האחוז של בעל שליטה מהותי.

נדב הכהן: קודם אמרת לי ב- 2009.

נדב הכהן: .

נדב הכהן: זה פשרה שנייה, תגמור את ההפסד הארור הזה ב- 2009.

יהודה נסרדישי: זה הרבה מאוד הפסדים צבורים בסעיף הזה והעלות פה תהיה גבוהה - -

אהוד רצאבי: אתה יודע לאמוד אותם?

יהודה נסרדישי: אני ראיתי את התיקים.

יהודה נסרדישי: .

יהודה נסרדישי: אבל אתה נותן תיקון רטרואקטיבי - -

יעל ייטב: "2.

יעל ייטב: תקנות שהותקנו לפני יום התחילה לפי סעיפים 93 ו- 98 לפקודה לעניין.

יעל ייטב: .

יעל ייטב: נכס לא יחולו לגבי פירוק שהחל ביום התחילה או אחריו".

יעל ייטב: "3.

יעל ייטב: לעניין מכירת מניות של חבר בחבר בני אדם יראו את כמחיר המקורי של המניות את המחיר המקורי בהפחתת המחיר המקורי שהוא מוכפל ביחס שבין שוויה של הזכות במקרקעין שמכירתה פטורה ממס לבין הסכום המתקבל בצירוף התמורה שהתקבלה כאמור בסעיף 93א(3) לפקודה, בשווייה של הזכות במקרקעין שמכירתה פטורה ממס אם התקיימו כל אלה: "(1) החבר קיבל מחבר בני אדם זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין ופטור ממס לפי סעיף 71 לחוק מיסוי מקרקעין.

יעל ייטב: "(2) יום הרכישה של הזכות במקרקעין או הזכות באיגוד מקרקעין היה לפני יום רכישת המניות או לפניו, ולפני יום ה' בניסן התשנ"ח, 1 באפריל 1998.

יעל ייטב: לעניין פסקה זו שווייה של זכות במקרקעין שמכירתה פטורה ממס שוויה של זכות במקרקעין או זכות באיגוד מקרקעין שהועברה לחבר בפטור ממס לפי סעיף 71 לחוק מיסוי מקרקעין כפי שהיה ביום שבו הוחל בפירוקו של חבר בני האדם".

יעל ייטב: "ז(1) הוראות סעיף 94ב(1) כניסוחו בסעיף 23(3) לחוק זה יחולו על רווחים ראויים לחלוקה שנצברו ביום התחילה ואילך.

יעל ייטב: "(2) תיקונו של סעיף 94ב(ב)1 כניסוחו בסעיף 23(4) לחוק זה יוחל בשנות המס 2006-2009 רק לגבי מניה שיום רכישתה בשנת המס 2003 ואילך".

יעל ייטב: "ח.

יעל ייטב: לעניין תיקון סעיף 101 לפקודה כנוסחו בסעיף 26 לחוק זה וביטול חלק ה3 לפקודה כאמור בסעיף 35 לחוק זה יחולו הוראות אלה":

יעל ייטב: אני עכשיו טיפה משנה משהו שלא כתוב אצלכם - -

ג'קי מצא: אנחנו מאפשרים את המכירה ההונית, לא רק לפי בחירתו של הנישום אלא שהוא יוכל לבחור איזה מניות הוא רוצה מבחינה הונית ואיזה לא.

יעל ייטב: "(1) במהלך חודש דצמבר 2005 רשאי נישום למכור נייר ערך כהגדרתו בסעיף 88 לפקודה הנסחר בבורסה, וכן יחידה בקרן נאמנות פטורה או בקרן נאמנות מעורבת ולרכוש אותה מחדש באמצעות חבר בורסה באותו האופן שבו מתבצעות עסקאות מחוץ לבורסה והכול באותה כמות, באותו יום ולפי מחיר תום יום המסחר לנייר ערך וליחידה, ובלבד שימכור את כל הניירות ערך מאותו סוג ואת כל היחידות של אותה קרן נאמנות.

יעל ייטב: "מאחר ורכש כאמור, יראו את יום ביצוע הפעולות האמורות כיום רכישה חדש של נייר הערך או של היחידה לפי העניין ומחירם המקורי החדש יהיה מחיר תום יום מסחר לעניין נייר ערך או ליחידה.

יעל ייטב: "לעניין זה נייר ערך נסחר בבורסה לרבות אגרת חוב של מדינת ישראל.

יעל ייטב: "נישום, מי שחלו לגביו הוראות סעיפים 101, 105יב(א), 105יג(ג), 105יז או 105יח(א) לפקודה לפני ביטולם מחוק זה וכן קרן נאמנות חייבת.

יעל ייטב: "מחיר תום יום מסחר (א) לעניין נייר ערך המחיר שנקבע בבורסה בתום יום המסחר שבו מכר ורכש את נייר הערך.

יעל ייטב: (ב) לעניין יחידה בקרן נאמנות, מחיר הפדיון שנקבע ליחידה בקרן הנאמנות בתום יום המסחר שקדם ליום שבו מכר ורכש את היחידה".

יעל ייטב: "(2) המחיר המקורי ויום הרכישה של נייר ערך שיום רכישתו קדם ליום התחילה יהיו המחיר המקורי ויום הרכישה שהיו נקבעים אילו נמכר נייר הערך ביום האחרון של שנת המס 2005".

יעל ייטב: "הוראות סעיף 91ב1 לפקודה לא יחולו לגבי נייר ערך כאמור".

יעל ייטב: "(3) על האף האמור בפסקה 2, הוראות סעיף 90 ט1 לתיקון 132 לפקודה ימשיכו לחול על נייר ערך כאמור באותו סעיף".

יעל ייטב: זו הייתה הוראת מעבר לגבי בעלי שליטה, היו תכנוני מס ואז ועדת כספים החליטה לעשות את זה רטרואקטיבית.

יעל ייטב: פשוט מחילים את הוראות המעבר, זו החלה של הוראות המעבר שנקבעו בתיקון 132 בוועדת רבינוביץ'.

יעל ייטב: "(4) במכירת נייר ערך שהיה לפני יום התחילה נייר ערך זר כאמור בסעיף 105יג(ד) לפקודה כנוסחו לפני ביטולו ושיום רכישתו עד תום שנת המס 2005 יחולו הוראות אלה: "א.

יעל ייטב: לגבי יחיד שהחזיק בנייר הערך או בזכות לרכישתו קודם לרישומו למסחר בבורסה או בשוק מוסדר, יחולו הוראות שנקבעו לפי פסקה 2 של הסעיף האמור.

יעל ייטב: "ב.

יעל ייטב: חלק רווח ההון הריאלי עד יום המעבר כהגדרתו בסעיף האמור, יחויב במס בשיעור של 35% ויתרת רווח ההון תחויב במס בשיעור הקבוע בסעיף 91ב(1) ו-(2) לפי העניין, ולא יחולו הוראות סעיף 91ב(1)".

יעל ייטב: "(5) תקנות שהותקנו לפי סעיף 105יד לפקודה יראו אותן כאילו הותקנו לפי סעיף 101א לפקודה כנוסחו בסעיף 27 לחוק זה.

יעל ייטב: תקנות שהותקנו לפי סעיף 105טו לפקודה כנוסחו לפני ביטולו יראו אותן כאילו הותקנו לפי סעיף 92 לפקודה כנוסחו לפי סעיף 21 לחוק זה".

יעל ייטב: "(6) לעניין הוראות סעיף 105יח לפקודה כנוסחו לפני ביטולו ולעניין הוראות סעיף 129ג(א)3 לפקודה כנוסחו לפני ביטולו בסעיף 48 לחוק זה יחולו הוראות אלה: "א.

יעל ייטב: החל ביום התחילה תהפוך קרן נאמנות מעורבת לקרן נאמנות פטורה כהגדרתה בסעיף 88 לפקודה.

יעל ייטב: "ב.

יעל ייטב: מכרה קרן אמנות פטורה, שהייתה לפני יום התחילה קרן נאמנות מעורבת, נייר ערך שהיה לפני יום התחילה נייר ערך זר ויום רכישתו לפני יום התחילה יחויב רווח ההון ממכירתו במס בשיעור של 19% על חלק רווח ההון הריאלי עד ליום המעבר.

יעל ייטב: "בעניין זה חלק רווח ההון הריאלי עד ליום המעבר כהגדרתו בסעיף 129ג(א)3 כנוסחו לפני ביטולו".

יעל ייטב: זה השלמה ל-35%, היה 24% - - "ג.

יעל ייטב: על קרן נאמנות מעורבת שחלה לגבי ההוראות סעיף 10ג1 או2 של חוק לתיקון פקודת מס הכנסה מספר 142 התשס"ה 2004 לפני יום התחילה, ימשיכו לחול ההוראות האמורות בשינויים המחויבים".

יעל ייטב: "ד(1) מנהל קרן נאמנות חייבת רשאי להודיע למנהל עד 30 ימים לפני יום התחילה על החלטתו כי הקרן תחשב לקרן נאמנות פטורה החל ביום התחילה.

יעל ייטב: ביקש מנהל הקרן כאמור, יראו את כל נכסיה של הקרן כנמכרים ביום שקדם ליום התחילה ואת הכנסותיה כאילו התקבלו ביום האמור וישלם את המס בשל הכנסות אלה בתוך 30 ימים".

יעל ייטב: "(2) לעניין בעל יחידה בקרן כאמור, שרווח ההון במכירתה פטור ממס בידיו יראו את היום שקדם ליום התחילה כיום הרכישה של היחידה והמחיר המקורי שלה יהיה שווייה ביום שקדם ליום התחילה".

יעל ייטב: "ט.

יעל ייטב: תיקונו של סעיף 102 כניסוחו בסעיף 128 לחוק זה על הקצאת מניות שהייתה ביום התחילה ואילך".

יעל ייטב: "י.

יעל ייטב: שר האוצר באישור ועדת הכספים של הכנסת רשאי לקבוע הוראות, תיאומים ותנאים לעניין רווחים מניירות ערך לגבי..

יעל ייטב: לרבות לעניין הוראות מעבר בעקבות ביטול חלק ה3 לפקודה וסעיף 6 לחוק תיאומים בשל אינפלציה".

יעל ייטב: "יב.

יעל ייטב: לעניין סעיף 125ב(3) לפקודה כניסוחו בסעיף 39 לחוק זה יחולו הוראות סעיף 89ג של תיקון 132 לפקוד ויראו כאילו בפסקה ג של אותו סעיף במקום 125ב(2) נאמר 125ב(3)".

יעל ייטב: גם פה יש איזשהו תיקון "יג.

יעל ייטב: לעניין סעיף 125ג לפקודה כנוסחו בסעיף 41 לחוק זה יחולו הוראות אלה: "(1) הוראות הסעיף יחולו על ריבית ודמי ..

יעל ייטב: שנצמחו החל ביום התחלה ואילך.

יעל ייטב: בסעיף קטן זה הריבית.

יעל ייטב: .

יעל ייטב: בטלה".

יעל ייטב: "(2) על אף האמור בריישה של פסקה 1 הוראות הסעיף האמור יחולו על תשלומים ששולמו לקופת גמל ביום התחילה ואילך".

יעל ייטב: "(3) לגבי תוכניות חסכון ופיקדונות שאושרו ונפתחו קודם ליום התחילה, הוראות הסעיף יחולו על ריבית שהופקעה או שנצמחה לאחר המועד שבו היה ניתן למשוך סכומים מהתוכנית או מהפיקדון בלי שהמשיכה תהיה כרוכה בהרעת תנאי החיסכון כפי שהוגדרו בתנאי התוכנית לפיקדון".

אהוד רצאבי: מה העלות התקציבית של זה?

אהוד רצאבי: אולי זה גם 90 מיליון שקל.

ג'קי מצא: אבל זה לא 90 מיליון שקל.

יעל ייטב: (4) יהיה "אין באמור בהוראה זו כדי לגרוע מהוראות סעיף 90יב של תיקון 132 לפקודה".

יעל ייטב: "(5) הריבית שמיום התחילה תחושב על ידי הכפלת סכום הריבית ששולם ביחס שבין התקופה שמיום התחילה עד לתום התקופה שבשלה נצברה הריבית לבין התקופה שמן היום שבו החלה צבירת הריבית המשולמת עד יום סיום התקופה שבשלה נצברה".

יעל ייטב: "יד.

יעל ייטב: הוראות סעיפים קטנים (ב)1 ו-(ד) של סעיף 129ב לפקודה כנוסחה לפני ביטולה בסעיף 45 לחוק זה, ימשיכו לחול על נייר ערך זר שיום רכישתו היה לפני יום התחילה".

יעל ייטב: "טז.

יעל ייטב: תחילתו של סעיף 52 לחוק זה המבטל את סעיף 161 לפקודה ביום תחילתן של תקנות לעניין ניכוי המס מריבית או מדיבידנד".

יעל ייטב: "יז.

יעל ייטב: לעניין ביטולו של סעיף 6 לחוק תיאומים בשל אינפלציה כאמור בסעיף 62(1) לחוק זה יחולו הוראות אלה: "(1) מחירו המקורי ביום הרכישה של נייר ערך שנרכש לפני מועד התחילה ייקבע כפי שהיה נקבע אילולא בוטל הסעיף האמור.

יעל ייטב: "(2) הוראות שנקבעו בתקנות לפי סעיפים קטנים ט ו-יא בסעיף האמור כנוסחו לפני ביטולו, ימשיכו לחול לגבי ניירות ערך שבהם התקיימו לפני יום התחילה".

יעל ייטב: "(3) הוראות סעיף 91ב(1) לא יחולו במכירת נייר ערך כאמור בפסקה 1".

יעל ייטב: "(4) הפסד ריאלי שהיה למוסד כספי מניירות ערך שנמכרו לפני יום התחילה ושלא קוזז לפני יום התחילה שניתן להעבירו לשנים הבאות לפי הוראות סעיף 6 כפי שהיו לפני ביטולו, יראו לעניין סעיף 8 לפקודה כהפסד מעסק כאמור בסעיף קטן (ב) של הסעיף האמור".

יעל ייטב: "(5) הוראות שנקבעו לעניין סעיף 6ו(3) בסעיף 6 לחוק מס הכנסה תיאומים בשל אינפלציה, תיקון מספר 11 התשנ"ט 1988 ימשיכו לחול לגבי מניות שליטה כאמור באותה הוראה.

יעל ייטב: שר האוצר רשאי לקבוע תיאומים לעניין הוראות כאמור".

יעל ייטב: "יח.

יעל ייטב: תחילתם של סעיפים 48א ו- 48ב לחוק מיסוי מקרקעין כנוסחם בסעיף 63(2) ו-(3) לחוק זה ביום טו בטבת התש"ע, 1 בינואר 2010, תחילתם של סעיפים 340, 341, 342, 345ב לחוק הביטוח הלאומי כנוסחם בסעיפים 65 1,3 ו-4 לחוק זה ביום התחילה והם יחולו על דמי ביטוח המשתלמים בעד יום התחלה ואילך".

יעל ייטב: "תחילתו של סעיף 9ב בחוק המדיניות הכלכלית כנוסחו בסעיף 66(2) לחוק זה ביום כ"ד בסיוון התשס"ה, 1 ביולי 2005, והוא יחול על גמלאות המשתלמות בעד יום האמור ואילך".

יעל ייטב: "כא.

יעל ייטב: תחילתו של סעיף 14 לחוק ביטוח בריאות ממלכתי התשנ"ד 1994 כניסוחו בסעיף 67 לחוק זה ביום התחילה והוא יחול על דמי ביטוח בריאות המשתלמים בעד יום התחילה ואילך".

יעל ייטב: "כב.

יעל ייטב: תחילתו של סעיף 5א של תיקון 140 לפקודה כנוסחו בסעיף 69(2) לחוק זה ביום ז' בטבת התשס"ד, 1 בינואר 2004".

ג'קי מצא: בעצם אנחנו מיצינו פה, התקיימנו דיונים בכל הנושאים והתבצעה ..

ג'קי מצא: בכל הנושאים למעט 2 נושאים: תכנוני מס אגרסיבי ונאמנויות.

ג'קי מצא: בכל יתר נושאים הארגונים הכלכליים שהיו כאן זה לשכת עורכי הדין, לשכת רואי חשבון, לשכת יועצי מס, לשכת CFO, רשות ניירות ערך, ביטוח לאומי, איגוד הבנקים, איגוד קרנות הנאמנות, איגוד חברות הביטוח ובכל הנושאים התקיים דיון והייתה קראה למעט נאמנויות ותכנוני מס אגרסיביים.

אהוד רצאבי: טוב, מה שאני רוצה לבקש זה שני דברים.

אהוד רצאבי: אחד, כיוון שלא הייתי בכל הדיונים, הייתי רוצה, נדב, מה מכל הטענות, במה אתם שבעי רצון ובמה לא.

אהוד רצאבי: דבר שני שאני רוצה לשאול אותך כרגע אפרופו עלויות תקציביות, ואני שוקל איתך האם להגיש הסתייגות או שמא תגידו לי שאתם מסכימים אז לא צריך הסתייגות.

אהוד רצאבי: יש דבר שהוא קצת מוזר, היום בסעיף 159א למעשה הסכומים שאתם גובים כשמירת ערך הכסף זה צמוד פלוס 4%.

אהוד רצאבי: עכשיו, השקעה הכי טובה, אפילו אין 20% על זה.

אהוד רצאבי: מה שאני רוצה, הרי חוק פסיקת ריבית ירד מ- 4% ל-3.2, אתם לא שוקלים אולי היום בשיעור הריבית שכל כך יורד להוריד גם אצלכם את הסכומים לפי חוק פסיקת ריבית?

אהוד רצאבי: שאתם שתלמו פחות ואני אשלם לכם פחות, היום תנאי השוק השתנו, תנאי הריבית השתנו, אני לא רואה טעם להמשיך עם דברים שמס לייחם, צמוד פלוס 4 זה כבר לא דבר שקיים.

אהוד רצאבי: חוק פסיקת ריבית השתנה, ..

אהוד רצאבי: משלם פחות.

אהוד רצאבי: הייתי אומר, בוא תשקלו את זה.

אהוד רצאבי: זה לא שליטה, אלא אם כן אתם מסוגלים לשלוט.

ג'קי מצא: אנחנו לא מסוגלים לשלוט, אנחנו בהחלט רק נרשום את זה לפנינו.

ג'קי מצא: אנחנו גם נבדוק בכלל מה אנחנו עושים יותר, האם אנחנו משלמים יותר ריבית או גובים יותר ריבית.

אהוד רצאבי: ברור לי שאם יהיו לכם יותר החזרים, אתה תסכים איתי.

אהוד רצאבי: היה פעם מצב שנאמר שבמידה וסכום ההחזר עולה, זה לא יהיה פטור וכן הלאה.

אהוד רצאבי: כרעיון אני אומר, אני לא חושב שזה נכון להשאיר בשוק של ריבית משתנה את הצמוד פלוס 4 בתור תורת משה מהר סיני.

אהוד רצאבי: הדברים משתנים, זה לא מהותי כל כך, זה נדמה לי 8 נקודות.

אהוד רצאבי: תשקול, תבדוק את זה, אני חושב שניתן לעשות עם זה משהו ולהתאים את זה.

מאיר קפוטא: אין כאן חידוש מבחינת עצם זה שזה ישונה, בעבר השיעורים היו הרבה יותר גבוהים.

אהוד רצאבי: לא אני יזם הרעיון שדברים צריכים להיות מובילים או מתואמים אבל אני חושב שהגיע הזמן - -

מאיר קפוטא: בנקודת זמן שבה רמת היציבות במשק - -

אהוד רצאבי: המצב משתנה, היציבות במשק קיימת וכן הלאה אז למה אתה צריך לגבות מאדם שחייב לך כסף יותר מאשר שמירת הכסף פלוס ריבית מקובלת.

אהוד רצאבי: למה אתה צריך לגבות ממנו צמוד פלוס 4 בשעה שריבית של חוק פסיקת ריבית מדבר על ריבית - - אם אנחנו נמצאים בתנאי שוק משתנים מצד אחד, יש ריבית שירדה, המשק נמצא בריבית יותר נמוכה, בנק ישראל הוריד את הריבית, אני חושב שאתם צריכים - - אנחנו צריכים להיות ריאליים.

אהוד רצאבי: אני מבקש, תבדוק את הנושא הזה, זה הזדמנות להתאים את עצמכם, להראות שגם רשות המיסים זה גוף מודרני שמשנה את עצמו כל הזמן ועושה תיקונים אחד אחרי השני.

ג'קי מצא: האם נכון בכלל להחזיק עם הצמדה?

ג'קי מצא: בדוח אמרנו בכלל שנדחה את כל נושא ההצמדה, תוכניות לא צמודות, גם זה חלק מהחשיבה.

אהוד רצאבי: לא, אבל מה שאתה אומר לי כרגע זה מה שאמר גם מאיר.

אהוד רצאבי: צריך להיכנס לחשיבה ואז השאלה מה פרק הזמן של החשיבה.

אהוד רצאבי: באיזה שנה?

אהוד רצאבי: אולי בתש"ע נגמור את זה?

אהוד רצאבי: אנחנו צופים יציבות, אני חושב שצריך להתאים את הריבית למה שקורה, אנחנו בתקופה יציבה.

אהוד רצאבי: בעוד כמה שנים הריבית תשתנה, יקרה משהו בשוק?

אהוד רצאבי: תדביר את כל מה שרציך להדביק.

מאיר קפוטא: א' זה לא מדויק, ממוצע שנתי ורב שנתי אתה צודק אבל בתוך השנה התנודות הם מאוד גדולות והיו בשנתיים האחרונות תקופות שבהן רמת האינפלציה הייתה מעל 4%.

אהוד רצאבי: אבל אינפלציה יש לך בין כה וכה, יש לך צמוד פלוס.

אהוד רצאבי: אני מדבר על הפלוס.

מאיר קפוטא: אני מדבר על יציבות מחירים, אבל צריך לבדוק את זה.

אהוד רצאבי: בוא תבדוק את זה, כשאנחנו הולכים לקראת ההצבעה פשוט תגידו לי כמה זמן קודם אולי אני אגיש הסתייגות ואם לא, יכול להיות שנגיע להסכמה.

אהוד רצאבי: הנתונים קיימים, אני חושב שקודם כל עקרונית זה נכון לעשות.

אהוד רצאבי: בזה אני סוגר את הישיבה.

אהוד רצאבי: תודה רבה לכם.