הוועדה המיוחדת לקידום מעמד הילד, כנסת 16, פרוטוקול מספר 32, 2003-12-08 10:30

שני דברים: אני גם רציתי לדווח לחברי הועדה, שבעקבות ישיבה משותפת שהיתה לנו עם הועדה לקידום מעמד האישה, פנינו ליועץ המשפטי לממשלה בתלונה על החנות "כן ולא" אחרי שפורסם בעיתונות כיצד הם גרמו לבנות צעירות להתפשט ולאחר מכן הם השתמשו בזה כחלק מהפרסום באתר האינטרנט שלהם.

שני דברים: התלוננו בפני היועץ המשפטי לממשלה, והיום הוא הודיע שבעקבות הפנייה הזאת ומכתבים אחרים הוא פתח בחקירה משטרתית.

שני דברים: אני חושב שזה נכון, כי אנחנו דיברנו על היבטים פליליים שונים, ואני גם חושב שעצם החקירה המשטרתית אולי יכול להוות גורם מרתיע לאחרים שרוצים ללכת באותו כיוון.

שני דברים: לגבי הנושא שנדון בו היום, אנחנו העלנו את הנושא בעקבות פנייה של האגודה לזכויות האזרח בישראל, אשר השבוע מציינים את הולדתו של אלפרד נובל אשר אתם יודעים את מה שהוא המציא, אבל מלבד זאת עם מותו הוא השאיר קצת כסף גם לכמה דברים טובים שעליהם מחלקים פרסי נובל, בסטוקהולם עבור כל המקצועות השונים ובאוסלו את פרס נובל לשלום.

שני דברים: בעקבות זאת היום הזה התקבל כיום זכויות האדם הבינלאומי, שזה דבר ראוי ביותר, והאגודה לזכויות האזרח בישראל לקחה יוזמה והפכה מן השבוע של נושא זכויות האזרח בישראל, שכמובן שזה נושא שהאגודה עוסקת בו כל ימות השנה, אבל מה טוב להשתמש גם "בהזדמנות החגיגית" הזאת כדי להעלות חלק מהדברים היותר בעייתיים ששייכים לנושא שלנו.

שני דברים: אני רוצה פה לברך על כך שחברי כנסת שלא תמיד משתתפים בועדה, באו להשתתף בה היום, ואני רוצה גם לברך תלמידים שהגיעו מבתי ספר שונים.

שני דברים: בדרך כלל יש לנו השתתפות של תלמידים בועדה, והיום יש כאן תלמידים שמשתתפים בפרוייקט מיוחד מבי"ס ע"ש רבין בקרית ביאליק.

שני דברים: בועדה הזאת מותר לא רק להקשיב אלא גם להשמיע, כי זה המיוחד בועדה הזאת לזכויות הילד שיש פה גם זכויות לתלמידים להביע כאן את עמדתם.

שני דברים: הנושא היום הוא הפעלת משפחתונים במגזר הערבי, ולפי הדיווח שקיבלנו מהאגודה לזכויות האזרח, המצב בכי רע אף על פי שהנתונים שיש פה אינם מעודכנים, אבל יש להניח שהנתונים המעודכנים אינם הרבה יותר טובים, אבל אולי נשמע בשורות משמחות מנציגי הממשלה ונשמע שזה אכן חומר מיושן.

שני דברים: אבל כדאי להביא לועדה חומר עדכני, כדי שנוכל לדון בזה.

שלושה גורמים: אחת הבעיות שבגינה חלק מהמטפלות הגיעו למצב שלא קיבלו משכורות בכלל, זה בגלל שהרשויות המקומיות האמורות לממן חלקים מתוך התקצוב הזה, לא העבירו בסופו של דבר את הכספים האלה למשפחתונים.

תמר אלמוג: יש לנו 2,300 משפחתונים בכל הארץ, 800 מתוכם נמצאים במגזר הערבי והבדואי, השאר נמצאים במגזר היהודי בכל הסקטורים אם זה החרדי או החילוני, בפריסה ארצית לפי הצרכים שהסברתי.

תמר אלמוג: כדי להפעיל את השירות, המשרד שלנו צריך להיות הליווי המקצועי.

תמר אלמוג: אותה מטפלת עוברת דרכנו הכשרה ועוברת ועדת מיון, אחר כך היא עוברת קורס ולאחר מכן היא צריכה להתחיל לעבוד.

תמר אלמוג: כל השיבוץ וכו' נעשה דרך רכזת מקצועית, שהיא בד"כ גם עובדת סוציאלית והיא אמורה לפקח על 28 משפחתונים.

תמר אלמוג: אנחנו מממנים את התקן שלה, כאשר תקן מלא זה 1 ל- 28 משפחתונים, בכל ישוב לפי מספר הילדים או המשפחתונים, ואנחנו מקצים את התקציב בהתאם לכך.

תמר אלמוג: יש רשויות שלהם יש 8 תקנים, כמו למשל ירושלים, יש רשות שיש לה 2 תקנים, יש רשות שיש לה ½ תקן ואפילו רשות שיש לה ¼ תקן.

תמר אלמוג: המשרד שלנו מעביר את ההקצבה לרשות, אשר משתתפת ב- 25% מהעלות של הרכזת.

תמר אלמוג: יש לציין שהשירות הזה מופעל בחלקו גם על ידי החברה למתנ"סים, כאשר 82 תקנים הם של הרשויות והיתר של החברה למתנ"סים.

תמר אלמוג: הילדים נרשמים דרך הרכזת, ומשובצים למשפחתונים.

תמר אלמוג: לגבי העלות, יש תעריף לתינוק ויש תעריף לילד, כאשר יש מסלול של אמהות עובדות ויש מסלול של אמהות המופנות על ידי משרד הרווחה.

תמר אלמוג: אמהות עובדות, משלמות תעריף X ישירות למטפלת.

תמר אלמוג: האמא מעבירה את כל המסמכים הדרושים לרכזת, אשר מעבירה אותם אלינו למשרד, אם האם העובדת נמצאת על פי הקריטריונים זכאית להנחה, אנחנו נותנים את ההנחה והאמא משלמת את הסכום על פי הדרגה שנקבעה לה.

תמר אלמוג: למשל, אם המחיר המרבי הוא 1,200 ₪ והאמא קיבלה דרגת הנחה של 700 ₪ השתתפות המדינה, אנחנו צריכים להעביר 700 ₪ באמצעות הרשות המקומית למטפלת, והאמא משלמת את היתרה.

תמר אלמוג: לילד רווחה, יש את אותו הסידור.

תמר אלמוג: אנחנו מעבירים את הכסף דרך השלטון המקומי, רשות שנמצאת בגירעון תקציבי הכסף "נתקע" שם ולא מגיע ליעדו.

תמר אלמוג: נכון שהבעיה היא קשה וקריטית, הרבה מטפלות נשארות ללא מענה וללא הכסף הזה שהוא חיוני להן, מה גם שחלק ממשפחות הרווחה אינן מסוגלות לשלם למטפלת אפילו את ההשתתפות העצמית שלהן, ואז המטפלות עומדות מול שוקת שבורה.

תמר אלמוג: לנו אין היום שום סנקציה נגד הרשות, אנחנו לא יכולים להגיד 'לא נעביר לכם את הכסף', כי בכך המטרה לא הושגה.

תמר אלמוג: העברנו או לא העברנו, הכסף לא מגיע ליעדו.

ואסל טאהא: הצעתו של ח"כ עיסאם מחול, שבאה לשמור על המשפחתונים, נכללת בחלקה.

ואסל טאהא: כלומר נושא הכסף המועבר ממשרד הרווחה לרשויות המקומיות, נכלל בהצעת החוק שלי, אבל החלק המועבר מהתמ"ת לא נכלל אבל אם יש אפשרות לסדר שהכסף של התמ"ת יועבר לחשבון, תיפתר הבעיה ואז לא יהיה צורך בזכיינים או בעמותות.

מיכאל מלכיאור: אולי נשמע כעת את עו"ד סוניה בולוס.

סוניה בולוס: היום שוהים בכל הארץ 10,000 ילדים במשפחתונים, כאשר מתוכם 3,200 ילדים לא יהודים שזה כולל ילדי עובדים זרים.

סוניה בולוס: אפשר לומר, ש- 6% מכלל הילדים השוהים במעונות יום ובמשפחתונים, הנם ערבים.

סוניה בולוס: אני חושבת שבישיבה הזאת כדאי להתמקד בנושא המשפחתונים, בכל המגזר הערבי יש כיום בעיקר משפחתונים ורק 25 מעונות יום, שזה כלום, וצריך לפתור את הבעיה הזאת.

סוניה בולוס: צריך לזכור שלצורך הפעלת המשפחתון, המטפלת חייבת להוציא מכספה על דברים כמו מזון וצעצועים, ובמצב כזה של חוסר בהכנסה כל המערכת כבר קרובה לקריסה טוטאלית.

סוניה בולוס: אנחנו מסתכלים על כך כפגיעה בילדים קטנים, אשר ייאלצו לוותר על מסגרת שהיא מאוד חיונית להתפתחותם, פגיעה במטפלות עצמן שזה מקור הכנסתן היחידי, ופגיעה בכל האמהות העובדות שאין להן היכן לשים את הילדים, ועם המשכורות שהן מקבלות במגזר הערבי, אי אפשר לחשוב כלל על מטפלת פרטית.

דינה שלום: לפני כן, ברצוני לומר מספר מילים בעניין המשפחתונים.

דינה שלום: הוצג כאן, שכאילו המשפחתון נמצא בעדיפות אחרת או ברמה אחרת מהמעון.

דינה שלום: כעובדת סוציאלית, אני רוצה להגיד שיש ילדים שמסגרת המשפחתון מתאימה להם יותר כי זו מסגרת קטנה יותר וביתית יותר וכו'.

דינה שלום: כשאנחנו יושבים בלשכה, אנחנו לוקחים את השיקול שזה יהיה זמין להורים כדי שהאמא לא תצטרך לנסוע, ויש מקומות שבהם יש כפרים ערבים מפוזרים שקשה משם להגיע למקום מרכזי, ואם קשה להגיע למשפחתון אז בטח ובטח למעון עם הרבה יותר ילדים.

דינה שלום: כלומר, יש למסגרות האלה איכויות שלפעמים חלקן עדיפות על מעון יום.

דינה שלום: יש ילדים שמתאימים לשתי המסגרות, כך שאני לא רואה את המשפחתון כפחות ברמתו מאשר המעון.

דינה שלום: כפי שאמרתי קודם, הבעיה היא אכן חמורה וברשותי רשימת נתונים שביקשתי מהפיקוח שלנו, לאחר ששמעתי את הבעיה.

דינה שלום: ביקשתי מהם לאסוף ולהעביר לי מידע על כל ישוב וישוב שהם מפקחים, דרך רכזות המשפחתונים אשר יושבות היום בלשכות הרווחה.

דינה שלום: למעון היום, אם זה ויצ"ו או נעמ"ת או מליסון במזרח ירושלים וכל הארגונים שמקבלים את מלוא הסכום מהמדינה, אבל יש קיזוזים שונים לאחר מכן דרך השלטון המקומי.

דינה שלום: כלומר, המעונות כבר עכשיו הם מופרטים כי הם לא פועלים ישירות על ידי המדינה, הארגון מקבל את מלוא התשלום ולאחר מכן הגופים עושים ביניהם את החשבונות.

תגריד אל אחמד: כיום יש ארגון מקצועי של מטפלות המשפחתונים, אמנם עדיין במגזר הערבי אבל אנחנו מתכוונות להקים משהו ארצי, והן מאוד מבקשות שלפחות יהיו שותפות בנושא כי יש להן הרבה מה לומר.

תגריד אל אחמד: לשמוע את המטפלות עצמן, זה שונה משמיעת הדברים מכל גוף חיצוני אחר.

תמר אלמוג: דבר נוסף, זה התשתית המקצועית שצריכה המטפלת.

תמר אלמוג: אני הדגשתי, שאותה מטפלת עוברת אצלנו הכשרה במימון של המשרד, וזה שהיא עברה הכשרה זה עדיין כלי מאוד ראשוני והיא עדיין רחוקה מלהיות מטפלת טובה ומקצועית.

תמר אלמוג: היא צריכה ליווי מקצועי, במקום שהיא צריכה את החיזוק.

תמר אלמוג: הסברתי שיש לנו 92 תקנים, אבל הם פזורים על פני 140 רשויות.

תמר אלמוג: יש רשויות שיש להם "רסיסים" של חלקיות תקן, כך שאותה רכזת היא גם עובדת סוציאלית בלשכה ומטפלת בדברים הבוערים ביותר בלשכה ואולי המשפחתון עובר לסוף סדר היום שלה.

תמר אלמוג: זה מצביע על מה שקרה בשטח, נאמר כאן שהמטפלות במגזר הערבי הקימו איגוד.

תמר אלמוג: למה הם הקימו איגוד?

תמר אלמוג: כי אין להם מענה במבנה הארגוני הקיים.

תמר אלמוג: נקודה נוספת שבגינה אנחנו חייבים לצאת למכרז, חשב המשרד דורש שחברת המתנ"סים תעבור מכרז כי אין לה פטור ממכרז באופן פורמלי.

תמר אלמוג: השנה נתנו לי אישור מיוחד בועדת פטור ממכרזים, והם אמורים לסיים את ההתקשרות שלהם איתנו באוגוסט 2004, כך שבכל מקרה אני צריכה להכין מכרז.

תמר אלמוג: המכרז הזה ייצא, ואני חושבת שאפשר לעשות זאת הדרגתית, אנחנו נלמד בשטח ונראה.

תמר אלמוג: המצב הקיים הוא לא טוב, הוא קם טלאי על טלאי והגיע הזמן לעשות סדר וארגון.

מאיר טולדאנו: יש הבדל בין המשפחתונים למעונות, בתחום הזה שקשור לבטיחות ילדים.

מאיר טולדאנו: במסגרת תפקידי אני נמצא הרבה מאוד בישובי הבדואים בדרום, אני מנהל את השלוחה של "בטרם" בסורוקה, ואני רואה את התוצאות בישובי הבדואים בדרום ואני מניח שבאותה מידה זה גם בישובים ערבים בצפון.

יעל דן: הועדה הזאת ישבה לפני מספר חודשים, בנושא של חוק חדש "פיקוח מסגרות חינוכיות לגיל הרך".

יעל דן: זאת אומרת, שלא יתכן שתקום איזושהי מסגרת במדינת ישראל לילדים קטנים ללא פיקוח, מה שיש היום ש- 80% מהילדים נמצאים במסגרות ללא פיקוח.

עסאם מח'ול: דבר נוסף, בדיוק בישובים כאלה שהם מוכי אבטלה ועוני, המשפחתונים הם פרצה נוספת שהם יכולים למצוא מבחינת תעסוקה, אם זה תעסוקת נשים או תוספת הכנסה, וכל פגיעה גם בתחום הזה היא קטסטרופלית.

עסאם מח'ול: אני חושב שאנחנו צריכים לעודד, לדעתי הפתרון שעומד כיום על הפרק, הוא להסיר את התנגדות הממשלה להצעת החוק שהוצגה בשבוע שעבר, עד שלא מציעים הצעה מתקבלת על הדעת לגבי כל הגורמים.

עסאם מח'ול: אם לא, יש לדאוג שזה יעבור או דרך תקציב החינוך או דרך תקציב הרווחה.

מיכאל מלכיאור: אנחנו צריכים עכשיו פתרון מאוד מהר, אם את אומרת שהתכנית תיכנס לתוקף ב- 1.9.2004, זה אומר גם שצריכים עכשיו לקבוע את זה.

מיכאל מלכיאור: כמה זמן לדעתך, ראוי לתת למנכ"לים שלכם לסגור את הנושא הזה?

מיכאל מלכיאור: אנחנו מבקשים דיווח חזרה על הפתרון, שייקחו בחשבון את כל הדברים שדיברנו עליהם, שזה ייעשה בשותפות גם עם ארגוני הנשים וגם עם האגודה לזכויות האזרח וגם עם ארגון "כיאן", אלה ארגונים היודעים על מה הם מדברים ולוקחים את האחריות במצב מאוד קשה.

מיכאל מלכיאור: דבר שני, אנחנו מבקשים בינתיים שאתם תיכנסו לכל מקום ומקום כדי לפתור את הבעיה של האנשים שלא קיבלו משכורת, אם זה 5 חודשים או שנה או שנתיים, זה צריך לעשות באופן פרטני כי לא יהיה לנו פתרון כולל לנושא.

מיכאל מלכיאור: אני חושב שזה המינימום שאיתו אנחנו יכולים לצאת מהישיבה הזאת.