ועדת המשנה לנושא מפגעי איכות סביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 38, 2005-01-12 09:00

לאה נס: אז למה באמת צריך את הפתרון הזה, למה צריך פתרון סביבתי אם היא סביבתית מלכתחילה?

זוהר לביא: אמרתי, גם לא שניים וחצי אחוז אלא הרבה פחות, וזה לא הוקוס פוקוס, מסיבה נורא פשוטה, תחבורה ותעשיה נמצאים על הקרקע איפה שהאוכלוסיה נמצאת, רדינג נמצאת עם ארובה גבוהה, ובמשטר הפעלה כזה שחלק מהמזהמים הולכים לים וארובות גבוהות לכן הפיזור הוא גדול והריכוז הוא קטן לחטיבת שטח.

זוהר לביא: לכן אי אפשר לבוא ולהגיד שתרומת רדינג היא כך וכך.

זוהר לביא: בפליטות רדינג יש לה פליטה משמעותית.

זוהר לביא: בהשפעה על אזרח שנושם את האויר ההשפעה היא מינימלית.

זוהר לביא: לא יכול להגיד אפס אבל ההשפעה היא מינימלית.

לאה נס: נשמע ממשרד הבריאות, אם הם מחזקים את דבריך באמת לא צריך לעבור לשום דבר אחר.

זוהר לביא: משרד הבריאות שייבטא את דעתו.

זוהר לביא: אני יכול להראות לך שקף מהשנה של יום כיפור, שההבדל בין יום כיפור ליום שקדם ליום כיפור ליום שאחרי יום כיפור, וביום כיפור תחנת הכוח עובדת, אני יכול להראות את המצב של תעשיה לא עובדת ותחבורה לא עובדת ביום כיפור, יום לפני, יום כיפור ויום אחרי, איך התמונה של הריכוזים בתחנות הניטור, והתמונה היא שזה יום כיפור כשרדינג עובדת וזה יום אחרי ויום לפני כשרדינג עובדת ותחבורה ותעשיה עובדת.

אריה ונגר: תן לי לנחש, הגרף הזה הוא לא של תחמוצות גופרית.

זוהר לביא: הגרף הזה הוא תחמוצות חנקן.

זוהר לביא: לכן בהתייחסות יש להיזהר מלתת את המספר בכוללניות.

זוהר לביא: נקודה שלישית, רק בזכותה של חברת החשמל הגז מגיע לרדינג ב-2005 ולא ב-2025.

זוהר לביא: המתווה שהמדינה טיפלה בו היה שקו הגז יגיע לאשקלון ומשם דרך היבשה צפונה ולרדינג דרך היבשה.

זוהר לביא: אנחנו בהערכה שלנו הגענו למסקנה שקו גז יבשתי לרדינג הוא לא יהיה בעידן שאני עובד בחברת החשמל, כלומר זה זמן ערטילאי רחוק מאוד, והצלחנו, קשה, אבל הצלחנו לשכנע גם את רשויות התכנון וגם את משרד הבטחון וגם את מדינת ישראל, יחד עם משרד התשתיות, היה שכנוע, והממשלה קיבלה החלטה שקו הגז ברדינג ילך דרך הים.

זוהר לביא: בזכות ההחלטה הזאת, ששינתה מכרז בינלאומי, שהתוצאה שלו זה היה מציע אחד שדיבר על שהקו לרדינג יגיע דרך היבשה, בזכות שינוי המתווה, ימי, לעומת היבשה, מתאפשר לראות את הגז ברדינג ב-2005, ואיפשר לראות את הגז באשדוד בתחילת 2004 והיום אשדוד כבר נהנית מהגז הטבעי.

זוהר לביא: בזכות שתי הפעולות האלה של נחיתה באשדוד והגעה צפונה דרך הים.

זוהר לביא: זו פעילות שאנחנו לא בצדק חטפנו עליה, לא בצדק, אבל בזכות הפעולה הנחרצת שלנו, שבסופו של דבר משרדי הממשלה ורשויות התכנון השתכנעו, הגז מגיע לרדינג באוטוטו.

זוהר לביא: אז זאת נקודה שלישית לגבי פעילותה של חברת חשמל.

זוהר לביא: נקודה רביעית, בתקופת הביניים, תקופת הביניים זה השנים האחרונות, הגז הטבעי, כדי שהוא יגיע מעבר להיבט הפיזי שעליו דיברתי קודם, יש סוגיה של מקורות האספקה, כל הסדר משק הגז הטבעי.

זוהר לביא: אז מקורות האספקה, אחד פתור באמצעות חוזה שחתמה חברת חשמל עם יאן טטיס.

זוהר לביא: האחרים עדיין לא מוסדרים, לא הגז מבריטיש-גז ולא הגז ממצרים.

זוהר לביא: יש הבדל בין דיבור על פרוייקט, שעדיין אין לך את המרכיבים הפיזיים, המימוניים, הספקים, התכנון, התשתית, לבין פרוייקט שעכשיו הוא צעד אחר צעד קורם עור וגידים.

זוהר לביא: אז זאת נקודה רביעית שגם לגבי רדינג היא אחרינו.

זוהר לביא: ישנה הבטחה של חברת החשמל שמבחינת כמויות הגז רדינג היא הכמות הראשונה, דהיינו אם בכמות הגז שאנחנו חתומים עם ספק יהיה חוסר או שתהיה בעיה בתנודות הגז אז רדינג היא ראשונה, ואם יהיה חוסר אז החוסר יספגו אותו מקומות אחרים בארץ.

זוהר לביא: אין כמות גז בלתי מוגבלת.

זוהר לביא: נקודה נוספת, באותה תקופת ביניים של השנים האחרונות המערכת לא קפאה.

זוהר לביא: רדינג הושבחה סביבתית במאות מליוני ₪, הושקעה סביבתית והושבחה, ואני אתן בהיי-לייט את הנקודות.

זוהר לביא: רדינג ב' נסגרה, רדינג ב' תחנה ותיקה שעבדה, תחנה קטנה יחסית אבל רדינג ב' הושבתה ב-2003 תחילת 2004.

זוהר לביא: רדינג ד' עברנו, עשינו מכרז בינלאומי להסבה של הדוודים לגז טבעי.

זוהר לביא: במסגרת המכרז גם שיפור הבעירה כדי שתהיה הפחתה בפליטות של חלקיקים ונוקסים.

זוהר לביא: זה אחרינו, כלומר רדינג ב' זה אחרינו, השיפור בפליטות זה אחרינו, כלומר יש הפחתה בפליטות היום, גם של נוקסים, גם של חלקיקים.

זוהר לביא: דבר שלישי, בתחום של ההשבחה הסביבתית, שהוא כבר לא בעידן של השנה שנתיים האחרונות אלא כמה שנים אחורנית, רדינג ג' שורפת דלק דל גופרית מלא כל השנה, לא רק במצבים מטרולוגיים בעייתיים, זה אפס חמש אחוז גופרית.

זוהר לביא: וכלל התוצאות האלה הורידו את היקף הפליטות שיוצאות היום ממיתחם רדינג בצורה דרמטית.

זוהר לביא: ברור שהגז הטבעי יעשה הורדה נוספת.

זוהר לביא: זה לרקע של הגז ברדינג.

זוהר לביא: לגבי הפרוייקט עצמו, הפרוייקט שהוא כבר באוטוטו, צינור גז, נגיד ככה, הממשלה, בצוק העתים פנתה לחברת החשמל שחברת חשמל תממן, תבצע, תתכנן, תשיג רישוי, תרכוש את הציוד, אבל לא תהיה המוליך ולא תהיה המתחזק והמתפעל של צינור הגז לרדינג.

זוהר לביא: בצוק העתים מכיוון שלמדינה לא היה פתרון להולכה אחרי שמכרז ההולכה הבינלאומי קרס אז המדינה בצוק העתים פנתה לחברת החשמל שחברת החשמל תארגן את הפרוייקט הזה, על כל השרשרת שקשורה במימון, תכנון, רישוי, רכש, ביצוע.

זוהר לביא: חלק הארי של הפרוייקט הושלם, פרוייקט קשה מאוד.

זוהר לביא: אני אתחיל ככה, מרכיב רכישת הציוד, שזה שרשרת של ציודים, משסתומים לצינורות, ובעולם היום יש בעיה להשיג צנרות.

זוהר לביא: אז זה פעילות שהיא אחרינו.

זוהר לביא: לגבי כל השרשרת מאשדוד עד תוך הדוודים של רדינג.

זוהר לביא: זו פעילות שהיא אחרינו.

זוהר לביא: הביצוע של הצינור, בקטע הימי, מאשדוד עד חוף רדינג קיים, בקטע, אני זורק מהמותן, שלושים קילומטר, יכול להיות שזה טיפה פחות, טיפה יותר, אבל סדר גודל של המרחק מאשדוד לרדינג, אז הצינור הימי הונח ונמצא היום בפאתי רדינג על החוף, אפשר לראות אותו בעיניים.

זוהר לביא: הביצוע של הצינור הימי זה פרוייקט טכנולוגי שאין לו ניסיון בארץ, ואנחנו שכרנו במכרז בינלאומי חברה שמיומנת בתחום הזה, והיו לנו קשיים מכאן ועד הודעה חדשה לפרוייקט הזה, שנראה לכאורה פשוט.

זוהר לביא: הוא פרוייקט מסובך מאוד, החל ממעבר של שטחים בטחוניים מאוד רגישים באיזור פלמחים, עבור לחציית השפדן, שזו היתה גם משימה טכנולוגית מסובכת מאוד, חצייה של היקף גדול מאוד של כבלים בינלאומיים, כבלי תקשורת שהם חוצים את הים ומגיעים בצורה לא מסודרת, כל המערכת הזאת, אחת מהאסדות שהיתה צריכה להגיע נשרפה בדרך, והיה צריך להחליף את האסדה הזאת, את אוניות ההנחה, לכן כל הארמדה של האוניות, שהיא ארמדה בינלאומית, של אנשים שמנוסים בתחום הזה, עם הבעיות הנקודתיות שקשורות בשטחי האש, תחמושות שהיה צריך לפנות בים, חציית קו הצינור של אשדוד,

לאה נס: אולי ברשותך, הבנתי, אני פשוט רוצה להבין איך אני יכולה להיות בטוחה שהחצי שנה שניתנה,

זוהר לביא: אני מגיע לזה.

זוהר לביא: התייחסת לחצי שנה ועוד עשר שנים, אז אני מסביר את העשר שנים, זה דברים שהם אינם תלויים בנו בכלל, לגבי הפעילות של השנים האחרונות אני אתן את ההסבר של עשייה שמתבצעת והיא אוטוטו לקראת סיום.

זוהר לביא: אז הצינור בוצע בקטע מאשדוד לרדינג, עם הקשיים שאני הצבעתי עליהם.

זוהר לביא: הקטע שחסר, וזו הנקודה האחרונה שבה אני מתייחס, זה מקטע החיבור בין בריכת מי הקרור של רדינג לבין תחנת הכוח.

זוהר לביא: אם אני זורק בגדול, מאשדוד לרדינג שלושים קילומטר, אז מהבריכה לרדינג ד' זה חצי קילומטר קילומטר, מרחק של מאות מטרים.

זוהר לביא: בקטע הזה יש פעולות שהן עדיין לפנינו, מעבר לציוד שקיים, אנחנו צריכים להשלים את השגת האישורים, אישורי הבטיחות מרשות הגז הטבעי, את היתרי הבנייה מרשות רישוי גז תל אביב, שזה בעצם ועדה מחוזית משולבת עם ועדה מקומית תל אביב.

זוהר לביא: אנחנו פרסמנו מכרז לבחירת קבלן, המכרז נמצא בשלבים בסיומת שלו, לכן שלושת הפעילויות האלה, שהן פעילויות שעוד לפנינו, הן בתחום השבועות יהיו אחרינו.

זוהר לביא: אישור הבטיחות של רשות הגז, היתר הבנייה ובחירת קבלן, ואנחנו אמורים תוך כמה שבועות לצאת לביצוע של המקטע.

זוהר לביא: המקטע הזה הוא קצר, הוא לא מקטע ארוך שלוקח הרבה זמן לבצע אותו.

לאה נס: אבל בכל אופן התהליך שסיפרת לי עכשיו לא נראה שנגמר בשבועות ספורים.

לאה נס: כי מה שתיארת קודם לקח שנים, עכשיו פתאום זה ייקח לנו שבועות?

זוהר לביא: רשות רישוי גז תל אביב אישרה את הבקשה להיתר הרלוונטית בראשון לנובמבר, פרסמה את ההחלטה שלה בעשרים לנובמבר.

זוהר לביא: רשות רישוי גז תל אביב לגבי היתר בנייה במקטע הזה הוציאה אותו בדצמבר, יש כמה היתרים רלוונטיים, אז הפעילות הזאת מול רשות רישוי גז תל אביב היא פעילות שמתקדמת יפה מאוד ותוך כמה שבועות נהיה עם מכלול, כלומר חסר לנו כמה היתרים אבל זו פעילות שחלקה כבר אושרה והיא על סף מתן היתר וחלקה לקראת אישור.

זוהר לביא: ולגבי התכנית ההנדסית אז יושבים כאן אנשי משרד התשתיות ורשות הגז, אז גם הם יוכלו להתייחס לאפשרות, זה גם להערכתי תוך כמה שבועות.

זוהר לביא: ולגבי המכרז קבלן אנחנו פרסמנו מכרז בנובמבר, למכרז יש דרך של קניית המכרז, הגשת הצעות, סיור קבלנים, אז אנחנו נמצאים כבר אחרי הפעילויות האלה של המכרז, אנחנו בשלב בדיקת ההצעות.

זוהר לביא: לכן כשאני אומר כמה שבועות לגבי שלושת המרכיבים של בחירת קבלן, של קבלת ההיתרים, כולל אישור תכנית הנדסית שהיא אישור הבטיחות מרשות הגז, להערכתנו תוך כמה שבועות זה אחרינו.

זוהר לביא: קטע הביצוע, הביצוע עצמו, אחרי גמר האישורים, הוא סדר גודל של ארבעה וחצי חודשים.

זוהר לביא: ומכאן בנינו את לוחות הזמנים שהגיעו לשלהי מאי יכולת להפעיל את רדינג בגז טבעי.

לאה נס: תודה רבה.

לאה נס: אפילו בשלב זה של תחילת הדיון, כי סך הכל זה בעצם היה המהות, אז אני כבר מרשה לעצמי לזמן לעוד חודש וחצי ישיבה ואז נראה.

לאה נס: אם לא הגענו לכל האישורים נדע שהחצי שנה לא תספיק, ובסופו של דבר אני מבינה שמשרד איכות הסביבה, זה היה אז ראש הממשלה באותה תקופה שהיה ממלא מקום, אבל משרד איכות הסביבה גם כשהגיש את הצו הוא גם זה שנותן את ההארכות.

לאה נס: אז נשמע ממך אם אתם חושבים שלמרות כל הסחבת הפעם זה ייגמר.

שולי נזר: אנחנו ראינו את הצינור בעיניים, רשמנו את העבודות בתחנה גם אצלנו, שמענו את כל מה שתיאר עכשיו זוהר בישיבה שערכנו בתחנה.

שולי נזר: שוכנענו שאנחנו לקראת הסוף.

שולי נזר: וזו הסיבה שנתנו ארכה נוספת.

שולי נזר: אני חייבת לציין פה עוד משהו.

שולי נזר: פרוייקט הגז הטבעי יביא למהפך מסויים בתחום זיהום האויר בערים הגדולות.

שולי נזר: זה פרוייקט מאוד חשוב.

שולי נזר: ואני שותפה פה לדעתו של זוהר שאם חברת חשמל לא היתה לוקחת בידיים את פרוייקט הגז ומקדמת אותו אנחנו היינו היום במצב שלא היה גז.

שולי נזר: צריך להגיד דברים טובים.

לאה נס: לא דיברתי על אשראי של כסף, אשראי של זמן.

לאה נס: אמנם זמן זה כסף אבל אצלנו זמן זה חיי אדם.

לאה נס: מי שמסכים עם העשרים וחמישה אחוז של זיהום אויר ומספר האנשים שמתים, אני לא רוצה להגיד את זה על כל זה כמה אנשים.

לאה נס: כך שזה באמת חיי אדם.

שולי נזר: כמו שאמרתי אני חושבת שכן צריך להגיד את הדברים וחברת חשמל היא זו שהובילה את הפרוייקט ומבחינה סביבתית הוא אחד הפרוייקטים הכי חשובים.

שולי נזר: אני כמובן מקווה כמה שיותר מהר שהגז יגיע צפונה, לחיפה, וזו המשימה שעומדת בפני גם משרד התשתיות, גם חברת חשמל, ואנחנו מקוים להמשיך לדחוף לזה.

שולי נזר: לגבי הנתונים, עשרים וחמישה אחוז התרומה של רדינג, אני לא יודעת מאיפה היא הובאה.

שולי נזר: זה נתונים לא ממש מדוייקים.

שולי נזר: אין היום הערכה מה התרומה של רדינג, אבל אין ספק שהמעבר לגז יביא לשיפור,

לאה נס: גם אין ספק שחברת חשמל, לא רק ברדינג, היא אחד המזהמים שמזהמים אויר במדינה.

לאה נס: אני לא אומרת שלא צריכים את החשמל, אבל לא פלא שדווקא הם אלה, את אמרת את זה לזכותם, מובילים את הפרוייקט הזה של לעבור לגז, כי פשוט אין ברירה, חייבים, אי אפשר לזהם בצורה כזאת.

שולי נזר: נכון.

שולי נזר: הגז יביא לשיפור של עשרות אחוזים, והוא נחוץ, והוא נכון, והוא בסדר.

שולי נזר: אבל אני חייבת לציין שבמהלך העשור האחרון כשנתנו דחיות לכניסת הגז, במהלך אותן שנים הוצאנו צו שחייב אי הפעלת רדינג ב', התחנה הפחיתה את פליטות החלקיקים שלה בלמעלה מחמישים אחוז.

שולי נזר: זו באמת תחנה שעובדת לדוגמא ולמופת.

שולי נזר: מנהל התחנה עצמו מעורב, הכל יחסי, הם הביאו את התחנה למינימום הטכנולוגי האפשרי.

שולי נזר: למקסימום הביצועים, מינימום הריכוזים.

שולי נזר: וזה דבר שצריך גם לשים על השולחן.

שולי נזר: יחד עם זאת אנחנו נעקוב בצורה צמודה, ואני שמחה שאת מזמנת ישיבה בעוד חודש וחצי, באמת לוודא שהחצי שנה זו אכן התקופה האחרונה.

אריה ונגר: שמי ד"ר אריה ונגר, מעמותת אדם טבע ודין.

אריה ונגר: אומרים שגם שעון שעומד מדייק פעמיים ביממה.

אריה ונגר: כשמגיעה השעה המדוייקת אז הוא מדייק.

אריה ונגר: אז במובן הזה יכול להיות שאתם צודקים כרגע, אני לא ממש בקיא בכל העובדות, בפרטים הטכניים של אי החיבור, ולמה זה התעכב וכו'.

אריה ונגר: אבל בואו נשים את הדברים על השולחן, חברת החשמל, עם כל הקרדיט שהיא קיבלה כאן כרגע, מזהמת הרבה, לא עשתה את כל מה שהיא יכולה, והראיה היא המשקים האלקטרוסטטיים והדברים שהיא לא התקינה.

אריה ונגר: למרות שהיא שיפרה פה ושם, כמובן בצו ולא הכל מרצונה החופשי.

אריה ונגר: אני אכן שותף לדאגה של חברת הכנסת לאה נס שזה לא יסתיים תוך חצי שנה.

אריה ונגר: ואפשר לדרוש כאן שמשטר ההפעלה כרגע, עד החיבור לגז, יהיה משטר הפעלה מינימלי שבמינימלי, לצורך גיבוי בלבד ולא מעבר לכך.

אריה ונגר: אני רוצה להעביר איזו שהיא ביקורת גם על המשרד לאיכות הסביבה, שידע על העיכוב ולא הלך וצעק בכל גרונו ופתר את הפלונטר הזה, או ניסה לפתור את הפלונטר הזה כמיטב יכולתו.

אריה ונגר: אני לא הייתי ישן בלילה אם הייתי יודע שיש עיכוב כזה, שעולה בחיי אדם ועולה בבריאות ודברים מהסוג הזה.

אריה ונגר: והיתה תקופה של החודש האחרון באמת שראש הממשלה היה השר לאיכות הסביבה, וזה היה לפי דעתי צריך להגיע עד אליו.

אריה ונגר: אני לא יודע למה, איזה מן שתיקה מהסוג הזה ומן השלמה עם הגורל ולא לעמוד על שתי הרגליים האחוריות.

אריה ונגר: אני שמעתי על עוד איזה שהם בעיות תכנוניות שהיו בעניין טיילת באיזור וכו', שלא עלו כאן בישיבה, שגם בין היתר עיכבו את העברת קטע הצינור הזה, ואני חושב שצריך להיות ברור כאן לכולם, גם למשרד לאיכות הסביבה, שיש איזה שהוא מידרג של חומרה של בעיות סביבתיות, כאשר בעיות זיהום האויר חמורות יותר ודורשות פתרון דחוף יותר מאשר בעיות אסטטיות.

אריה ונגר: אני אומר שהיתה עוד איזו שהיא דרישה שעיכבה את הפרוייקט,

שולי נזר: מה אפשר לעשות,

אריה ונגר: אפשר לעשות יותר ממה שנעשה.

אריה ונגר: אם איזה שהוא פקיד רישוי כזה או אחר דרש דרישה בלתי הגיונית, מהנדס העיר הוא גם פקיד עירייה, ואף אחד לא הסביר לו שכנראה לעבור לגז טבעי זה קצת יותר חשוב מלעכב את זה בגלל טיילת, או דברים מהסוג הזה.

אריה ונגר: אם תקום הטיילת הזאת, ואם היא תמשיך לעכב את הפרוייקט הזה אז יש לי כבר שם בשבילה, טיילת על שם נפגעי זיהום האויר, אבל זה כבר בשביל הקוריוז.

לאה נס: לא הייתי עושה קוריוז בעניין.

רועי מימרן: אני רועי מימרן, ולמעשה יש לי פה שני כובעים.

רועי מימרן: אני גם מייצג ארגונים סביבתיים, ביניהם מגמה ירוקה, וגם נציג תושבים, כחבר ועד השכונה בל', אחת השכונות הסמוכות לתחנה.

רועי מימרן: קודם כל אמרה פה שולי נזר שאין נתון שבעצם קובע מה חלקה של רדינג בזיהום האויר בתל אביב.

רועי מימרן: עכשיו אני מניח שיש הסכמה שיש לה חלק גדול מאוד בפליטת הגופרית, אבל פליטת הגופרית היא כרגע לא הבעיה הסביבתית הגדולה.

רועי מימרן: יש לה חלק יותר נמוך בפליטת תחמוצות החנקן, שרובן באות מהתחבורה, אבל לדעתי הנתון הכי רלוונטי זה מה חלקה בפליטת החלקיקים, שהם המזהם הכי מסוכן שאליו מיוחסת רוב הפגיעה הבריאותית כתוצאה מזיהום אויר.

רועי מימרן: וחבל מאוד שאין נתונים לזה.

רועי מימרן: כי ברגע שהיו נתונים לזה אז היינו יכולים ממש לכמת, אני לא רוצה לומר בצורה צינית, כך וכך הרוגים מזיהום אויר באופן יחסי כתוצאה מרדינג, וכך וכך אישפוזים בבתי החולים של גוש דן, וכך וכך ילדים חולי אסטמה.

רועי מימרן: ויש לזה השלכות גם לטווח הקצר וגם לטווח הארוך.

שולי נזר: יש נתונים כמה רדינג פולטת מהארובה, בל בתחנת הניטור כשמודדים חלקיקים לא יודעים מאיפה זה בא.

שולי נזר: אבל אנחנו מפתחים כלים כאלה שיאפשרו לנו.

שולי נזר: זה לא מהיום למחר.

רועי מימרן: את יכולה להעריך מה חלקה בפליטת החלקיקים בגוש דן?

שולי נזר: אני יכולה, זה לא נתון קשה.

שולי נזר: אבל זה נתון שהוא קצת בעייתי כי אתה לא לוקח בחשבון את הבדלי הפיזור.

שולי נזר: לכן הוא מטעה.

שולי נזר: אני מניחה שזה אותם עשרים וחמישה אחוז שאתם מתייחסים אליהם, אבל הוא נתון מטעה.

שולי נזר: חשוב גם לדעת את זה.

אריה ונגר: אם אפשר להוסיף רק עוד הערה מקצועית בעניין החלקיקים, החלקיקים שמצויים באויר לא מצויים רק מהחלקיקים שנפלטו באופן ישיר, אלא הם גם נוצרים באויר כתוצאה מריאקציות כימיות, מגזים אחרים שנפלטו קודם.

אריה ונגר: וחלקיקים של סולפט, שהם חלקיקים שנפלטים כתוצאה מתחמוצות גופרית שקיימות בדלקים, מגופרית שקיימת בדלק, זמן החיים האטמוספרי שלהם הוא עשרה ימים.

אריה ונגר: זאת אומרת שכשלוקחים בחשבון חלקיקים אז גם פליטת הגופרית הדו-חמצנית ותחמוצות החנקן, בין היתר מרדינג, תחמוצות גופרית בעיקר מרדינג אבל גם מהתחבורה וגם מרדינג, אין ספק שהן תורמות תרומה משמעותית גם לחלקיקים שאני אמדוד בעוד ארבעה ימים.

אריה ונגר: כך שהנושא הזה הוא בהחלט יותר מורכב.

אריה ונגר: אני לא בטוח שאפילו המודל שמפותח במשרד לאיכות הסביבה עונה על הדבר הזה, אבל התרומה של רדינג היא הרבה יותר גדולה מאשר רק התרומה שלה בפליטה עצמה באופן ישיר.

לאה נס: בסך הכל האנשים פה עם הביקורת שלהם יש להם ביקורת בונה, ועם הדאגה, אני חושבת שאפשר היה כן לעשות אתם את העבודה הזאת, כי בסך הכל אנשים פה באמת משקיעים גם בהבנה של המעבר, וכמו שאמרת הדברים הם לא פשוטים וברורים, אבל מצד שני להגיד שזה לא עשרים וחמש,

שולי נזר: אנחנו נעשה את העבודה,

לאה נס: לא גמרנו את עניין החשמל והגז רק בקטע של רדינג, יש לנו מספיק שזה נעשה, לכן הנתונים האלה מאוד חשובים.

לאה נס: הלוואי ובקטע הזה היינו פותרים את כל בעיית זיהומי האויר מייצור חשמל.

רועי מימרן: בכל אופן אנחנו נפגשנו בתחילת דצמבר עם מנהל מחוז תל אביב במשרד והבענו את עמדתנו שבנסיבות הקיימות עדיף היה אם בראשון לינואר התחנה היתה נסגרת ומופעלת מחדש רק ברגע שהגז יעבוד בפועל.

רועי מימרן: זה לא בתור עונש לחברת חשמל אלא פשוט מכיוון שחושבים שזה עניין עקרוני שלוחות זמנים שקשורים ליעדים של איכות סביבה הם לוחות שצריך לכבד אותם ולעמוד בהם, בין היתר מכיוון שללוחות הזמנים האלה יש השלכות בריאותיות, השלכות על בריאות הציבור ועל תמותה ועל תחלואה, וזה ערך עליון לדעתנו.

רועי מימרן: בנוסף אנחנו חושבים שאם התחנה היתה מושבתת לכמה ימים או כמה שבועות היינו פתאום מגלים שאפשר לעשות את הדברים האלה יותר מהר, ופתאום כל מי שאחראי לעיכובים היה צריך לקחת אחריות על זה בצורה יותר משמעותית מכפי שזה נעשה כרגע.

רועי מימרן: אז זאת עמדת התושבים ולכן אנחנו חושבים ששגה המשרד לאיכות הסביבה כשנתן את הארכה שנתן.

לאה נס: דרך אגב זה לא כל כך מעשי באמת לסגור, כי יש משהו באפקט, אי אפשר לזלזל בעניינים של סביבה, ולתת עוד את זה ועוד את זה, כי אוטוטו, יש דברים שצריך באמת לחתוך.

לאה נס: ואני לא יודעת אם זה היה דבר שהוא היה בלתי אפשרי, גם מבחינת חברת חשמל.

שולי נזר: אנחנו שקלנו את זה, ולפי הנתונים שקיבלנו מחברת חשמל המשמעות של סגירת רדינג היתה אי ביצוע פעולות להפחתת תחמוצות חנקן בטורבינות הגז.

שולי נזר: זאת אומרת אם היינו סוגרים את רדינג הם לא היו מבצעים את אותן פעולות שדרשנו מהם בגלל תכנית התחזוקה, בגלל סך ההספק המותפל לצורך אספקת חשמל למדינת ישראל.

שולי נזר: אז המשמעות זה מול זה מבחינתנו המשקל מכריע לכיוון,

עמנואל וייזר: יש עובדה שהייתי רוצה להבהיר אותה.

עמנואל וייזר: את אומרת שאי אפשר היום לסגור את רדינג כי אמרו שאם יסגרו את רדינג אותן פעולות בטורבינות לא יוכלו להתבצע.

שולי נזר: זה ל-2005, אנחנו מדברים על קדימה, לא על אחורה.

זוהר לביא: יש שתי סוגיות למה אנחנו לא יכולנו להיעתר.

זוהר לביא: אם לא הייתי מקבל ארכה לצו הייתי סוגר, כי זו עבירה פלילית.

זוהר לביא: יש שתי סיבות.

זוהר לביא: אחת, עתודת הייצור במדינת ישראל היא קטנה.

זוהר לביא: ניקח את גל הקור שהיה לפני שלושה שבועות או ארבעה שבועות בשבת, ראינו ביקוש בשבת, אני לא יודע אם שמונת אלפים מגה-וואט או שמונת אלפים מאתיים מגה ואט, אבל שיא ביקוש בשבת שהוא עשרות אחוזים מעל הרגיל בשבתות.

זוהר לביא: אם גל קור כזה לא היה קורה בשישי שבת, שהתחבורה והקניונים והמפעלי תעשיה לא עובדים, אילו זה היה קורה ביום ראשון, עשינו נירמול של המערכת ליום ראשון, בהנחה שזה אותם תנאי מזג אויר, והיינו מגיעים לצריכה של תשעת אלפים ארבע מאות, תשעת אלפים חמש מאות מגה-וואט, ולא היה לנו במערכת תחנות כוח שיכולות לספק תשעת אלפים ארבע מאות או תשעת אלפים חמש מאות, היה לנו באותה עת תשעת אלפים מאה.

זוהר לביא: דהיינו סדר גודל של שלוש מאות, ארבע מאות מגה-וואט במדינת ישראל היתה השאלת עומסים.

זוהר לביא: אז זו סוגייה אחת שקשורה בצורך של רדינג בהקשר הארצי.

זוהר לביא: סוגיה שניה זה הסוגיה שאליה התייחסה שולי.

זוהר לביא: אנחנו פרסמנו מכרז בינלאומי להסבת יחידות הייצור שלנו, טורבינות גז, לגז טבעי.

זוהר לביא: גם יחידות מזוטיות וגם טורבינות גז לגז טבעי.

זוהר לביא: וזה חוזה שנחתם עם ספקי ציוד.

זוהר לביא: עכשיו כדי לעשות את ההסבה אני צריך להשבית יחידות.

זוהר לביא: כשאני משבית יחידות, בהקשר לעתודה הנמוכה, אז העתודה הופכת להיות עוד נמוכה כי אני גורע יחידות.

זוהר לביא: אז יש לנו את התכניות האופרטיביות להשבתת יחידות לצורך הסבה לגז טבעי בשנת 2005, אז זה היקף גדול מאוד של יחידות שצריך להיות מוסב לגז טבעי ב-2005.

זוהר לביא: אז זו סוגייה שניה למה מבחינתנו לא יכול להיות בקינג או היעתרות, כי אמר לי היושב ראש של ארגון חיים וסביבה, שמע, רדינג זה סמל, למה לכם להיכנס למאבק מול הסמל, אמירה מאוד חברתית, אבל בכל זאת אם היינו יכולים היינו עושים את זה.

זוהר לביא: סוגיה שלישית, שאני לא יכול להצביע עליה כנקודה ממש, היא נקודה כן אבל היא נקודה שיכולה לא לקרות, זה כל האספקה המקומית של רדינג, איזור תל אביב נשען על מערכת לא חזקה של מערכת קוים מהמערכת הארצית, כולל השנאה, ברגע שאתה סוגר את רדינג אתה פוגע באמינות של הקוים, ומספיק שיש קו אחד שמושבת וכל זה ויש היקף גדול מאוד של ארבע מאות, חמש מאות מגה-וואט, שבאיזור צפון תל אביב ותל אביב עצמה יוצא מאספקת חשמל.

זוהר לביא: אז אלה שלוש סיבות שלאורן אנחנו לא יכולנו להגיד זה בסדר.

זוהר לביא: טוב, לא היה קורה שום דבר, זה בסדר.

זוהר לביא: אלה שלושת הסיבות.

זוהר לביא: ונתתי תשובה אני חושב.

עמנואל וייזר: רק דבר אחד, מתי אמורות הטורבינות, היחידות האלה להתחיל להיות מטופלות?

זוהר לביא: לכל יחידה יש את התאריך שלה.

זוהר לביא: יש לנו עשרות יחידות בארץ.

עמנואל וייזר: הראשונה מתי אמורה להתחיל?

זוהר לביא: יש לי את זה במקבצים של חצאי שנים.

זוהר לביא: לדוגמא עכשיו אנחנו נכנסים לחיפה ג', זה מאה ארבעים ואחד מגה וואט.

עמנואל וייזר: מה ההספק של רדינג?

זוהר לביא: ארבע מאות עשרים ושמונה מגה-וואט.

זוהר לביא: בחגית שתי יחידות של ביחד כשלוש מאות חמישים מגה-וואט, פלוס חיפה ג', ובהמשך יש לנו על ציר הזמן יחידות נוספות.

רועי מימרן: לגבי עיריית תל אביב עוד מעט נכנס פה סגן ראש העירייה אז אני לא אוסיף בעניין.

רועי מימרן: אני רק אשאל את נציג חברת החשמל אם יש גורם ספציפי שמעכב את האצת המעבר שאתה יכול להצביע עליו, או שזה פשוט עניין של תהליכים?

זוהר לביא: אני לא יכול להצביע על שום גורם.

זוהר לביא: פרוייקט הגז הוא פרוייקט חדש לכולם, הוא חדש לחברת החשמל, הוא חדש לרשות הגז הטבעי, הוא חדש לרשות רישוי גז טבעי מחוז תל אביב, זה פרוייקט שהוא כולו, לכל הגורמים במדינת ישראל, כל אחד מהגורמים נשען על יועצים חיצוניים, בינלאומיים או ישראלים, יועצים חיצוניים, ולכן הפרוייקט הזה הוא פרוייקט מורכב, צריך לעשות אותו אמין, בטוח ונכון.

זוהר לביא: תקלה אחת בצינור משביתה את כל הגז בצפון הארץ או בדרום הארץ.

זוהר לביא: אז אני לא יכול להצביע ולהגיד.

זוהר לביא: אני יכול להגיד איפה אנחנו עומדים, בקבלן, בהיתר, אני לא יכול לבוא ולהגיד שאף גורם, כל הגורמים לומדים את הנושא, רוצים שהאישורים יהיו בטיחותיים, נכונים.

פאר ויסנר: קודם כל אני מוחה על הסוג של המחטף שראש הממשלה מר אריאל שרון עשה יומיים לפני שהצו הגיע לפרקו.

פאר ויסנר: והצו הזה זו לא פעם ראשונה שהוא מגיע לפרקו.

פאר ויסנר: ואנחנו יודעים שהיה צריך להגיע פעם גז מקטר ופעם היה צריך להגיע גז מכל מיני מקומות, וכל פעם יש את הטענות והמענות של חברת חשמל שהם לא מוצאים בדיוק את הפתרון וחסרים עוד כמה, יש עוד שישה או ארבעה או שלושה חסמים על מנת סוף סוף להגיע למצב.

פאר ויסנר: כולנו יודעים שתחנת הכוח רדינג שנמצאת בתל אביב יש לה אולי הספק של שלושה או ארבעה אחוז, היא כמעט חודש לא עבדה, לא קרה שום דבר, המשכנו לקבל חשמל, למרות שהם יבואו ויטענו שזה היה בתקופה שאין לחץ של מיזוג אויר או לחץ של צריכה מרובה.

פאר ויסנר: זה חשוב מאוד להגיד שעיריית תל אביב אומרת את זה.

פאר ויסנר: עיריית תל אביב היתה מצפה והיא רוצה לראות שהתחנה הזאת היא תחנה סגורה, תחנה שלא פועלת גם בגז.

פאר ויסנר: אנחנו כרגע במגעים להעביר בכלל את השליטה של תחנת הכוח רדינג לידי עיריית תל אביב,

לאה נס: שליטה תישאר בידי חברת חשמל, אתה מדבר על הפיקוח, אנחנו לא רוצים לשלוט,

פאר ויסנר: אנחנו לא רוצים לשלוט אבל תל אביב רואה את הצורך של העירייה ושל כל גוש דן, אם אנחנו מסתכלים על כל המטרופולין, זיהום האויר לא רק יושב בנקודה מסויימת בתל אביב אלא כל גוש דן סובל, ואנחנו מאוד היינו רוצים לראות את התחנה הזאת סגורה ולא פעילה בכלל, לחלוטין.

פאר ויסנר: זה באמת היעד, ואני מקווה שלפחות אם הם יעברו לגז, שאני מאוד הייתי רוצה לראות את זה, אני לא רואה את הגז מתקרב, למרות שקיבלתי דיווח שיש איזה כשל בנושא של הגז, למרות שעומד גז שם ומחכה, הבנתי שחברת חשמל יש לה בעיה בתוך התחנה עצמה שכנראה לא תצליח להפעיל אותה בגז.

פאר ויסנר: עכשיו זה שנתנו אישור לעוד חצי שנה, אריאל שרון נתן לעוד חצי שנה, אני לא מקבל את הדרך, אני חושב שבחצי שנה הקרובה על מנת להלחיץ את המערכת היה צריך להמתין חצי שנה ולראות איך מפעילים את התחנה על גז, ואם אין להם דרך, שהתחנה לא תעבוד.

פאר ויסנר: לא היה קורה כלום.

פאר ויסנר: במשך חודש נובמבר התחנה לא עבדה.

פאר ויסנר: לא קרה שום דבר.

פאר ויסנר: ואנחנו מצפים מוועדת הפנים של הכנסת ומכל הגורמים האחראים להמשיך לחשוב גם על הדורות הבאים.

פאר ויסנר: לא להשאיר אותנו לבד עם הבעיה הזאת.

פאר ויסנר: וזה שזה מתעכב ומתעכב ומתעכב, וכל פעם מספרים לנו סיפור אחר, אנחנו זוכרים שבשנת 2000 היו אמורים לשים סולקנים, מאז עברו חמש שנים, רמות זיהום האויר לא פחתו במדינת ישראל, היו אמורים לשים סולקנים, היו צוים, הצוים האלה כל פעם בכל מיני תירוצים וטענות מכל מיני דרישות, החיסכון שחברת חשמל חסכה שהיא לא שמה את הסולקנים האלה זה היה מכמת אותה לכימותים הבריאותיים, כלומר הכימות הבריאותי לעומת הכימות הסביבתי, הוא היה מבין ממזמן שמדינת ישראל ותושבי תל אביב היו יכולים, בואו נגיד אם מדברים על אלף ומאה, על המספר שכולם כל כך קשה להם לסבול אותו, אני אומר אם היינו מציגים שלוש מאות אנשים במיליון דולר הזה, שזה היה העלות דרך אגב של הסולקנים, אני חושב שחברת חשמל היתה נראית אחרת.

לאה נס: תודה רבה אחר כך לקראת סיום אני אחזור על חלק מהדברים שפה אמרנו באמצע, כשלא היית, וזה יענה לך על חלק מהתשובות.

לאה נס: בבקשה דן.

דן גולדנברג: אני העוזר של חבר הכנסת ברונפמן.

דן גולדנברג: הוא נמצא פשוט בוועדה אחרת ואנחנו יודעים שחלק מהעיכובים הם דווקא של הדובר האחרון והעירייה שהוא מייצג, עיכובים תכנוניים, טיילת לכאן, טיילת לשם, זאת אומרת לזרוק את כל הזבל, ובטח מנציג הירוקים כאן של עיריית תל אביב, זה קצת נראה לי מוזר.

דן גולדנברג: אנחנו שומעים שחלק נכבד של העיכובים זה מהם, לא לפתחה של חברת חשמל.

לאה נס: הנושא הזה גם עלה פה.

שגית פורת: שגית פורת מ"חיים וסביבה".

שגית פורת: התפלאתי לשמוע את נציגת המשרד לאיכות הסביבה שלא יודעת לספק את הנתונים וגם מתייחסת לזה בשיוויון נפש כזה.

שגית פורת: עד תהיה לנו דרך למדוד את הנתונים במילא הם כבר יעברו לגז, ובקצב שזה מתקדם, אולי זאת הסיבה שאתם מרשים להם, זה כאילו פותר אתכם מלבדוק את הנתונים בצורה מדוייקת.

שגית פורת: זה קצת מפתיע אותי, בעיקר כשבאים ואומרים הנתונים שארגוני איכות הסביבה מביאים הם מטעים, אבל לא מביאים את הנתונים היותר מדוייקים.

שולי נזר: על איזה נתונים את מדברת?

שגית פורת: הנתונים של זיהום האויר.

שגית פורת: אמרת נתון מטעה,

שולי נזר: אני אחזור על הדברים.

שולי נזר: יש נתונים על כמות הפליטות של רדינג, אני שבה ומתנצלת שאין אותם עמי כרגע.

שולי נזר: אם תרצי את הנתונים אני אספק לך אותם ובמהרה.

שולי נזר: הנתונים קיימים.

שולי נזר: נתוני זיהום האויר קיימים.

שולי נזר: במשרד לאיכות הסביבה יש מספיק תחנות בתל אביב לאמוד את מצב איכות האויר, הנתונים מפורסמים באינטרנט.

שולי נזר: עכשיו בואי תאמרי לי על איזה נתונים את מדברת.

שגית פורת: אני הבנתי את מה שאמרת גם עכשיו וגם בפעם הראשונה שאמרת את זה.

שגית פורת: את אמרת שזה יותר מורכב למדוד באמת את החלק היחסי של הזיהום של הארובה של רדינג בגלל שזה שיטות ניטור יותר מורכבות וייקח זמן לפתח אותן.

שולי נזר: לא אמרתי את זה.

שולי נזר: אני אגיד את זה בצורה פשוטה שאולי תביני, אחר כך אני אשמח לפרט, כי אני לא חושבת שאת כולם זה מעניין.

שולי נזר: יש קושי להפריד בין זיהום ממקור כזה או אחר.

שולי נזר: יש קושי, לא רק למדינת ישראל, בכל העולם, זה קושי טכני, זה קושי מדעי.

שולי נזר: אנחנו משקיעים היום שבעה מליון שקלים כדי לפתור את הקושי הזה ואנחנו מקימים את המערכת הכי מתקדמת שיש לדעתי באירופה כדי לפתור את הקושי הזה.

שולי נזר: אז אל תזרקי פה בשולחן האשמות שאין לך בסיס או הבנה למהות שלהם.

שגית פורת: אני מבינה, אני חושבת שעדיין המשרד לאיכות הסביבה יש לו תפקיד כאן, והוא כאילו ויתר עליו.

שגית פורת: כל מה ששמענו פה זה תשבחות לחברת החשמל.

שגית פורת: בסופו של דבר חברת החשמל התחייבה על תאריכים וכל פעם דחתה אותם.

שגית פורת: וכל הגורמים שאמורים לאשר כולם ידעו על תאריכי היעד, לא נחזור ל-95' שדובר על התחלת פרוייקט הגז, בשנת 2003 ביקשו דחייה לצו האישי ויש לי פה מכתבים מחברת החשמל שמתחייבת להפעלת הגז באפריל 2004, ואז זה נדחה שוב.

שגית פורת: כל הגורמים ידעו על זה שהצו מסתיים בדצמבר, וכל חדשות לבקרים פתאום יש אישורים חדשים שצריך לקבל, וזה פשוט אי עמידה בהתחייבויות של חברת החשמל ושל כל הגורמים המאשרים.

שגית פורת: חוץ מזה שאף אחד בעצם לא הודיע לציבור על זה שיש פה איזה שהוא כשלון לעמוד בזמנים.

שגית פורת: אם לא היינו פונים לא היינו יודעים את זה בכלל.

זוהר לביא: כשעיריית תל אביב עושה ישיבת הנהלה שלה לאיכות סביבה שארגון חיים וסביבה נמצא וכל התושבים נמצאים והדבר הזה מודע באותה ישיבה זה לא הודעה לציבור?

זוהר לביא: מה זה נקרא ציבור?

זוהר לביא: כשהאנשים שלכם היו שם באותה ישיבה, זה לא ציבור?

זוהר לביא: שהיו חברי מועצת עיר, תושבים בסביבה, דיון פומבי, שקוף, מוקלט,

שגית פורת: אם מדובר על ישיבה שהיתה בספטמבר, הדחייה התבקשה רק בחודש האחרון.

זוהר לביא: באותו דיון נאמר שאנחנו נבקש דחייה, קבל עם ועדה, ואמרנו את סדר גודל הדחייה, את נסיבות הדחייה, וזה לא היה שום דבר שככה חיכינו לדקה התשעים כדי להודיע.

שגית פורת: אני מקווה שבאמת הוועדה תעמוד על זה שלפחות הפעם העמידה בזמנים תתקיים.

שגית פורת: ורק אמירת אגב נוספת, לאחרונה יש איזה שהוא הקרנה של פרסומת על הארובה של רדינג.

שגית פורת: זה שחברת החשמל מנצלת בכל זאת את האלמנט הציבורי הזה, הבנו שאתם באמת בקשיים לאסוף את הכספים הדרושים מול הפרוייקט, אנחנו לא חושבים שזאת הדרך לעשות את זה.

שגית פורת: יש הקרנה של פרסומת על הארובה.

שגית פורת: אנחנו לא חושבים שזה ראוי לנצל את האלמנט הציבורי הזה, זה בכל זאת בשטח ציבורי, להקרנת פרסומת.

עמנואל וייזר: שמענו פה נורא יפה הצגה של דברים, וזה סימפטומים שעולם פעם אחר פעם בדיונים שעולים פה בוועדה, למשל דוגמא אחת זה חוסר תכנון.

עמנואל וייזר: כאשר מציגים לנו שיצאו עכשיו במכרז להנחת הקטע האחרון, מה רוצים להגיד לנו, שחברת חשמל יצאה למכרז בינלאומי להנחת צינור.

עמנואל וייזר: הלכו לחבר את התחנה הזאת לגז אבל אף אחד לא חשב איך תהיה הסגירה של הקטע האחרון, ואם חשבו איך תהיה הסגירה של הקטע האחרון, למה לא יוצאים במועד אז להגשת התכניות, למכרזים, לקבלת היתרים.

עמנואל וייזר: הדבר השני שיש כאן זה הנטייה לתת היתרים על בסיס זה שמראים שיפור.

עמנואל וייזר: ולדעתי לא רק חברת חשמל אלא גם מזהמים אחרים מנצלים את העובדה הזאת, וכל פעם באים למשרד ומציגים שהנה תראו, עשינו כך וכך וכך, אבל אין נקודות בקרה ואבני דרך לבחינה של תכניות עתידיות, שרק על פיהן יינתן ההיתר.

עמנואל וייזר: כתוצאה מכך כולנו יודעים שכאשר ניתן צו לתקופה מתונה הוא יוארך, בלית ברירה.

עמנואל וייזר: אנחנו ראינו חלק מזה גם עם השפד"ן לא מזמן.

עמנואל וייזר: והדבר השלישי זה איזו שהיא מערכת של שיתוף פעולה, גם אם לא מוכרז, בין משרדי ממשלה ובין המזהמים בקטע של מתן היתרים, מתן רשיונות מצד אחד ומתן תמורה חלקית לזה מהצד השני.

עמנואל וייזר: ואני חושב שיש כאן בעיה קשה.

עמנואל וייזר: כי הפעולות האלה של הזיהום יוצרות חבות גם במישור הפלילי, גם במישור האזרחי.

עמנואל וייזר: שיתוף הפעולה הזה של הרשויות למעשה מונע גם מהציבור, הרי לפי חוק מניעת מפגעים יש בסיס לתביעה פלילית על ידי עמותות, על ידי אזרחים שנפגעים, שיתוף הפעולה הזה מונע את יכולת הפעולה במישור הפלילי.

עמנואל וייזר: אבל בכל זאת אני פונה גם לפאר ויסנר וגם לאחרים שיושבים כאן, מישור הפעולה במישור האזרחי, תביעה אזרחית נגד אלה שמעורבים, הבסיס המשפטי לזה קיים ותקף, גם אם מקבלים את ההיתרים.

עמנואל וייזר: אם אנחנו שומעים שלא הותקנו כאן משקים אלקטרוסטטיים, משיקולים כאלה ואחרים, זה כבר מקים בסיס לתביעה, ולדעתי אסור לוותר על הדברים האלה, לא משנה גם אם מצהירים על עוד חצי שנה שמתקינים גז, חברת חשמל צריכה לנקוט בכל האמצעים היום כדי למנוע זיהום.

לאה נס: לגבי הסחבת אני לא אחזור על הדברים שנאמרו פה, וודאי את הארכה שניתנה, בטח לא בידינו לבטל אותה, אבל מה שאמרתי בתחילת הדיון, לפי תיאור הדברים שתיאר פה נציג חברת חשמל, רציתי לדעת שבאמת החצי שנה אכן זה יהיה חצי שנה, אז עם כל ההיתרים, העבודה לבד היא ארבעה וחצי חודשים, כך שיש איזה חודש וחצי לגמר כל ההליכים.

לאה נס: אני אקיים אם ירצה השם עוד חודש וחצי ישיבת מעקב בנושא, ואז נראה אם זה רלוונטי באמת לעוד ארבעה וחצי חודשים.

לאה נס: אחרי זה אולי באמת משרד איכות הסביבה ישקול באמת את ההצעה הזאת לסגור את התחנה עד שהיא תוכל לעמוד בצו שעומד בפניה.

לאה נס: זה אני חושבת הדבר הכי מעשי.

לאה נס: לגבי תביעות אזרחים הם יכולים להגיש, אין ספק שהדברים שאנחנו שומעים לאחרונה על זיהומי אויר ומפעלים וכל מה שמתרחש זה באמת מזעזע, אבל זה דיונים שהיו ייעשו, כי זה התפקיד שלנו, לבקר את הרשות המבצעת ולקדם את הדברים בחוקים.

לאה נס: אז אני מודה לכולם, ואני מקווה שעוד חודש וחצי נתבשר שכבר מתחילים לעבוד והגז יזרום.

לאה נס: תודה.