ועדת המשנה לנושא מפגעי איכות סביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 28, 2004-06-28 09:45

לאה נס: בוקר טוב לכולם.

לאה נס: אנחנו דנים היו בדוח שהוכן על-ידי עמותת אדם טבע ודין בנושא התייעלות בניהול במשק האנרגיה בישראל.

לאה נס: אני רואה שנציג משרד התשתיות לא נמצא כאן למרות שכל הישיבה הזאת הייתה אמורה להיות בשיתופו הפעיל בדיון.

לאה נס: הוא הודיע שהוא לא מגיע.

לאה נס: אני גם מבינה שבסיור בארצות הברית שהיה הבסיס להגשת הדוח הזה יחד עם משרד לאיכות הסביבה, משרד התשתיות ומשרד האוצר שהוזמנו לזה לא מצאו לנכון להגיע משום מה.

לאה נס: זה נראה לי משהו מגמתי ואני מוחה על כך בפרוטוקול משום שמשרד התשתיות הוא זה שאמור לנצל את הידע הזה כדי שיהיה שימוש יעיל באנרגיה וכך נזהם פחות את הסביבה ונפגע פחות בבריאות שלנו.

לאה נס: האנרגיה היא צורך קיומי, אבל כולנו יודעים שההפקה של זה היא אחד מהדברים המזהמים הגדולים בישראל.

לאה נס: נציג עמותת אדם טבע ודין יציג לנו את הדוח.

חנוך אילסר: הנושא הוא ייעול השימוש באנרגיה במדינת ישראל על בסיס הדוח שהכנו.

חנוך אילסר: אנחנו מדברים בעיקר על נושא צריכת החשמל הגדלה במדינה.

חנוך אילסר: בעשור הקודם דובר על קצב גידול של כ-7% לשנה.

חנוך אילסר: בשנים האחרונות, בשנים 2001-2003, הקצב הוא כ-3.5% בממוצע.

חנוך אילסר: הגידול העיקרי בצריכה הוא במגזר הביתי, ובמגזר הציבורי מסחרי.

חנוך אילסר: כלומר, קניונים, משרדים ומבני ציבור.

חנוך אילסר: כיום אנחנו מדברים על ייצור חשמל שנתי של כ-45 מיליארד קוט"ש לשנה.

חנוך אילסר: בפועל 80% מזה מיוצר בתחנות כוח פחמיות והשאר בסולר ומזוט.

חנוך אילסר: אנחנו יודעים שכולם מאוד מזהמים.

חנוך אילסר: מה צפוי לנו?

חנוך אילסר: בקצב הזה תוך עשרים שנה אנחנו נכפיל את צריכת החשמל במדינה לפחות אם לא יותר, ונגיע לכ-100 מיליארד קוט"ש בשנה.

חנוך אילסר: הגידול שהוא יותר מדאיג זה הגידול בשיא הביקוש.

חנוך אילסר: שיא הביקוש הוא כמה ייצור חשמל נדרש ברגע נתון.

חנוך אילסר: השיא הקודם בקיץ 2002 עמד על 8,750 מגה ואט.

חנוך אילסר: חשוב לדעת שחצי מזה היה במיזוג.

חנוך אילסר: המשמעות היא, הקמת יותר תחנות כוח, ייצור חשמל מזהם.

חנוך אילסר: 70% מהפליטה של גופרית דו חמצנית זה מתחנות כוח חשמליות לייצור חשמל, 40% זה פליטת חומצות החנקן, 38% זה פליטת החלקיקים, ו-39% מפליטה אנטרופוגנית של פחמן דו חמצני.

חנוך אילסר: כל זה מתחנות כוח לייצור חשמל.

חנוך אילסר: למעשה, אנחנו נמצאים במרוץ להדביק את הביקושים.

חנוך אילסר: יותר ביקושים לחשמל מגדילים את הצורך בייצור חשמל ולכן יש זיהום אוויר, ולכן מקימים עוד תחנות כוח.

חנוך אילסר: לא במפתיע לחברת החשמל אין כמובן אינטרס לצמצם בצריכה, אלא להיפך.

חנוך אילסר: זוהי מודעת פרסומת שהתפרסמה בארץ בחודש פברואר ובה חברת החשמל מתייחסת לשימוש במכונת כביסה.

חנוך אילסר: היא אומרת כך: "פעולה אחת של מכונת כביסה עולה כ-65 אגורות בממוצע.

חנוך אילסר: במחיר הזה אנחנו מכבסים את המדים של הילד שחזר מהצבא לחופשת השבת.

חנוך אילסר: אפיית עוגה עולה כ-80 אגורות בממוצע והבית מתמלא בריח שמושך את כולם למטבח".

חנוך אילסר: חברת החשמל בפירוש מעודדת, היא אומרת לאזרחים שכדאי לצרוך ושזה זול ושהיא דואגת שלאזרחים זה יהיה זול, ולכן כדאי להם לצרוך יותר ויותר.

חנוך אילסר: לא מספרים לנו איך זה זול ומה המחיר.

חנוך אילסר: יש כאן מרוץ, והשאלה היא איך אנחנו עוצרים או איך לפחות מאיטים את המעגל המטורף הזה.

חנוך אילסר: חברת החשמל אומרת לנו שצריך להקים עוד תחנות כוח, אבל לא בהכרח.

חנוך אילסר: בעולם חושבים אחרת.

חנוך אילסר: מעבר לעיסוק בשאלה איך מייצרים עוד ועוד חשמל אפשר לשאול איך אנחנו מתמודדים עם הביקושים, איך אנחנו מצמצמים את הביקושים.

חנוך אילסר: זה נקרא Demand Side Management, ניהול הביקושים לחשמל, או תכנית לשימור אנרגיה.

חנוך אילסר: תכנית לשימור אנרגיה מטפלת בהפחתת שיאי הביקוש ובצמצום ייצור החשמל בכל המישורים שמדאיגים אותנו.

חנוך אילסר: יש לה שני תנאים.

חנוך אילסר: ראשית, שימוש באמצעים כדאיים מבחינה כלכלית.

חנוך אילסר: שנית, כמובן שלא תהיה פגיעה ברמת החיים, לא ברמת השירותים או בפעילות הכלכלית במשק, אפילו להיפך.

חנוך אילסר: אנחנו היינו בסיור בארצות הברית.

חנוך אילסר: במערב התיכון ארצות-הברית יש תוכנית פיתוח שאותה אתם יכולים לראות עכשיו.

חנוך אילסר: הם מציגים שני תרחישים: תרחיש עסקים כרגיל, יש המשך במגמת העלייה בביקוש ולכן בייצור החשמל, והם מתמודדים איתו בתמהיל הדלקים שקיים שם, פחם, רדיו אקטיבי בתוספת של גז.

חנוך אילסר: תוכנית הפיתוח אומרת שקודם כל עוצרים את מגמת הביקוש.

חנוך אילסר: כלומר, מגיעים למצב שהגידול הטבעי נחסם על-ידי שימור אנרגיה, על-ידי התייעלות אנרגטית.

חנוך אילסר: שימו לב שהקו הזה כמעט ישר לחלוטין.

חנוך אילסר: חוץ מזה, הם אומרים נשנה בפנים את תמהיל הדלקים.

חנוך אילסר: אחרי שהצלחנו לעצור את מגמת העלייה אנחנו יכולים לשנות, פחות פחם, פחות תחנות כוח רדיו אקטיביות, ובמקום זה אנחנו עושים אנרגיה חלופית.

מיכאל גורלובסקי: מה זאת אומרת אנרגיה חלופית?

חנוך אילסר: אנרגיה חלופית היא כל אנרגיה שהיא כמובן יותר נקיה.

חנוך אילסר: באנרגיה חלופית מדברים על רוח, על שמש.

חנוך אילסר: במקרה שלנו גם גז הוא הרבה יותר נקי ולכן קודם כל שווה לעבור לגז.

חנוך אילסר: בהמשך מדברים פה על תוכנית לטווח ארוך ואנחנו מדברים על מימן.

חנוך אילסר: חשוב לדעת מהו פוטנציאל שימור האנרגיה במדינה.

חנוך אילסר: במשרד התשתיות נעשות הערכות שונות ומדברים על לפחות 20% חיסכון שנתי.

חנוך אילסר: במקרים מסוימים מדברים על הרבה יותר.

חנוך אילסר: המשמעות הכספית היא 500 מיליון דולר בשנה, ואנחנו מדברים על הוצאות האנרגיה במשק היום שהן מעל ל-2 מיליארד דולר.

מיכאל גורלובסקי: כמה באחוזים חשמל מייצרים משרפת - - -

חנוך אילסר: 80%.

חנוך אילסר: לגבי ה-20% הנותרים אז 16% מזה זה סולר והשאר מזוט.

קריאה: להיפך, מזוט 16%.

חנוך אילסר: מזוט וסולר הם מאוד מאוד מזהמים.

מיכאל גורלובסקי: למעשה, מאנרגיה חלופית לא מייצרים בארץ כלום.

חנוך אילסר: כיום כמעט ולא.

חנוך אילסר: מדובר על מגה ואטים בודדים.

מיכאל גורלובסקי: האם הדיבורים על טורבינות שעובדות על גז הן עדיין ברמת דיבורים?

מיכאל גורלובסקי: אני שומע על זה לפחות עשר שנים.

חנוך אילסר: יש תהליך בחברת החשמל למעבר לגז.

דוד אלמקייס: כל היחידות באשכול היום כבר עובדות על גז.

חנוך אילסר: פחם לא ירד.

חנוך אילסר: חברת החשמל מנסה להעלות את זה.

חנוך אילסר: לדוגמא, במשכן הכנסת, על-פי סקר שימור אנרגיה שנעשה בשנת 1997 לפי מפרט שקיים במשרד התשתיות, וכבר אז נמצא פוטנציאל חיסכון של 36% בשנה.

חנוך אילסר: במונחי של הדלק אז, המשמעות היא חיסכון שנתי של למעלה מ-100,000$ שאפשר לחסוך רק בכנסת.

לאה נס: תביא לנו בבקשה דוגמאות שנוכל להביא ליושב ראש הכנסת ראובן ריבלין.

לאה נס: זה חשוב עכשיו במיוחד משום שבונים עכשיו את משכן הכנסת החדש.

לאה נס: שלחנו לו דוגמאות אחרות בנושאים סביבתיים.

חנוך אילסר: היתרונות בתוכניות שימור אנרגיה כמו שמציגים את זה בעולם, ובארץ זה בעולם, זה מצב של Win Win Win Situation.

חנוך אילסר: כלומר, יש לנו יתרונות בכל תחום.

חנוך אילסר: קודם כל, צמיחה כלכלית גם מבחינת חיסכון, אבל מדובר גם על פיתוח שווקים חדשים והגדלת התל"ג.

חנוך אילסר: זו דוגמה לאותה תוכנית שנעשתה במערב התיכון.

חנוך אילסר: לפי הנתונים כאן אנחנו יכולים לראות שבשנת 2010 אם תיושם תוכנית פיתוח כזאת של שימור אנרגיה, אז תוספת של 7.1 מיליארד דולר במחזור הכלכלי השנתי.

חנוך אילסר: בשנת 2020 תוספת של 12.7 מיליארד דולר.

חנוך אילסר: מבחינת מקומות עבודה תהיה תוספת של כ-84,000 מקומות עבודה במערב התיכון בארצות הברית, ובשנת 2020 כ-150,000.

חנוך אילסר: פה מדובר על התפלגות מקומות העבודה לפי ענפים.

חנוך אילסר: בערך 40% בתחום המסחר, ו-24% בתחום השירותים, ו-20% בתחום הייצור.

חנוך אילסר: יש ייצור מקומות עבודה חדשים.

חנוך אילסר: אנחנו מדברים פה על שווקים חדשים, תחומים חדשים, שבעצם לא מטופלים כיום, מבינוי דרך ייעוץ אנרגטי, דרך טכנולוגיות חדשות שאפשר להטמיע בשוק ולכן צריך להתקין אותן ולייצא ולשווק אותן.

חנוך אילסר: התועלת החברתית היא ברורה, מפנים כספים לרווחת השכבות המוחלשות.

חנוך אילסר: אנחנו דיברנו על היתרון הסביבתי, הפחתת זיהום אוויר וגזי החממה.

חנוך אילסר: הקטנת צורך בהקמת תחנות כוח מזהמות לייצור חשמל, שימוש בטכנולוגיות נקיות בעתיד.

חנוך אילסר: דרכים לקידום שימור אנרגיה במדינה.

חנוך אילסר: קודם כל מדובר על התייעלות אנרגטית במכשירי חשמל.

חנוך אילסר: מכשירי החשמל יכולים לתת את אותה תפוקה, אבל הם ישתמשו בהרבה הרבה פחות חשמל אם יעברו לסוג אחר של תחנות.

חנוך אילסר: לדוגמה, אלה הן נורות פלורוסנט קומפקטיות שצורכות רק מרבע כמות החשמל והן מספקות את אותה כמות אור.

חנוך אילסר: הדוגמה השנייה היא מעבר לשימוש במכונות כביסה יעילות יותר.

חנוך אילסר: הן גם חוסכות למשתמש וכמובן שגם חוסכות בשימוש בחשמל ולזיהום.

חנוך אילסר: בנייה מודעת אנרגיה – מדברים על בנייה של מבנה הכנסת החדשה.

חנוך אילסר: זאת אומרת, בנייה שלוקחת בחשבון שיקולים של בידוד טרמי ושיקולים של תאורה טבעית.

חנוך אילסר: היא פשוט מפחיתה את צריכת החשמל במבנה.

חנוך אילסר: מהנדסים וארכיטקטים מודעים לעניין.

חנוך אילסר: יש אפילו תקן שהאכיפה שלו יכולה לספק הרבה, אבל בפועל זה נעשה.

חנוך אילסר: אפשר להשתמש בתעריפי החשמל בשביל להקטין את הביקוש.

חנוך אילסר: ישנה עוד דרך שנקראת השלת עומסים שהיא הסדר וולונטרי עם הצרכנים לנתק אותם ולקבל פיצוי כספי על זה לפחות בנקודות ספורות במשך היום כשיש בעיה בשיא הביקוש.

חנוך אילסר: זה עולה הרבה פחות כסף מלהקים תחנת כוח.

חנוך אילסר: זה דורש מערכת שחברת החשמל שתהיה אמונה עליה ששולטת על הצרכנים.

חנוך אילסר: אפשר בהסדר וולונטרי עם חלק מהצרכים ולומר להם שפעם ביום הם יהיו מנותקים למשך חמש דקות מהחשמל, נניח בשיא העומס.

חנוך אילסר: המערכת הזאת יכולה לווסת את הניתוקים בצורה כזאת שתפחית את שיא הביקוש ובכך אנחנו מפחיתים את הצורך בהקמה של תחנה.

חנוך אילסר: אלו מערכות שקיימות בעולם וזה קשור בהתייעלות.

חנוך אילסר: אנחנו מדברים על שימוש חסכוני ונבון בחשמל.

חנוך אילסר: לדוגמא, שימוש במערכות חיישנים לוויסות תאורה ומיזוג במבנים.

חנוך אילסר: זה חוסך המון.

חנוך אילסר: אנחנו ראינו דוגמאות בעולם.

חנוך אילסר: בבניין WRIGLEY המפורסם בשיקגו שהוקם בשנת 1920.

חנוך אילסר: ביוזמה משותפת של חברת ניהול המבנה עם חברה שעוסקת בהתייעלות אנרגטית הצליחו להפחית ב-50% את עלויות האנרגיה.

חנוך אילסר: כדי לסבר את האוזן אני אומר כי הוצאות האנרגיה הן ההוצאות השניות בגודלן אחרי מסים על אחזקת מבנים בארצות הברית.

חנוך אילסר: זה נעשה בדרך של שימוש בתאורה יעילה, בקרת תאורה ומיזוג, עשו שימוש בחום שנפלט ממיזוג לחימום מאים.

חנוך אילסר: תוך שנתיים וחצי החזירו את ההשקעה.

חנוך אילסר: כמובן שהשיתוף בעלויות היה בין חברת הניהול לבין שוכרים ומשתמשים בבניין.

חנוך אילסר: אמצעים נוספים הם ניצול אנרגיה שיורית ומיצוי פוטנציאל של אנרגיה סולרית בשטח בנוי.

חנוך אילסר: למה זה לא קורה כבר עכשיו?

חנוך אילסר: זה קורה, אבל זה קורה מעט.

חנוך אילסר: זה דורש מימון ראשוני, זה דורש השקעה ראשונית וכספית.

חנוך אילסר: מתוכניות בכל העולם ברור שההשקעה מחזירה את עצמה בטווח זמן שהוא ריאלי.

חנוך אילסר: יש כשלי שוק כשברובם מדובר על מודעות.

חנוך אילסר: גם הצרכנים לא מודעים לכך שמכשירי חשמל יעילים יותר חוסכים להם הרבה בחשמל.

חנוך אילסר: יש ניגוד אינטרסים, וניגוד אינטרסים קלאסיים זה בין הקבלן שבונה מבנה והוא רוצה לחסוך בעלויות החומרים, ומי שרוכש את המבנה רוצה שהמבנה שלו יהיה כמובן יעיל יותר.

חנוך אילסר: מי שמשתמש במבנה רוצה לחסוך בעלויות השימוש.

חנוך אילסר: הוא רוצה לשלם פחות על חשמל ופחות על אנרגיה.

חנוך אילסר: מי שבונה את המבנה או מי שהוא בעל המבנה ואין לו את האינטרס כי הוא לא משתמש, מבחינתנו זה שהמבנה יהיה הכי זול.

חנוך אילסר: ניגוד האינטרסים הזה יוצר כשל שוק.

חנוך אילסר: עניין מרכזי הוא שאין היום במדינה כיום רשות עצמאית שחפה מאינטרסים מנוגדים שיכולה לעשות את התוכנית האופרטיבית המפורטת הנדרש לכך.

חנוך אילסר: אגף שימור אנרגיה שקיימת במשרד התשתיות, שאומרים פה שהיא כבר לא קיימת, סבלה במשך שנים מקיצוץ.

לאה נס: אין לנו כאן

לאה נס: אף נציג ממשרד התשתיות שאנחנו יכולים לשאול אותו האם היחידה הזאת קיימת כן או לא, וחבל.

אסף מאיר: היחידה קיימת והיא עובדת.

אסף מאיר: אני אוכל אחר כך לפרט מה היא עושה.

חנוך אילסר: היחידה כוללת היום שלושה אנשים.

חנוך אילסר: בהחלט חשוב שיהיה גוף עצמאי שלא יושפע משיקולים כמו שיקולים של חברת החשמל.

חנוך אילסר: כיום אין אינטרס לחברת החשמל וזה בא לידי ביטוי במודעות.

חנוך אילסר: מורכבות וצורך בתכנון לטווח ארוך הוא כשל במדינה בכל תחום.

חנוך אילסר: אני אתייחס עכשיו למסגרת החוקית.

חנוך אילסר: יש לנו את חוק מקורות אנרגיה שחוקק בשנת 1989.

חנוך אילסר: המטרה היא "לאפשר הסדרה של ניצול מקורות האנרגיה, הקצאתם בהתאם לצורכי המשק השונים, ושימוש בהם ביעילות ובחסכון".

חנוך אילסר: זה נאמר בריש גליי.

חנוך אילסר: שר התשתיות הלאומיות ממונה על ביצוע חוק, והוא זה שצריך להכין את כל התוכניות בכל מה שקשור.

חנוך אילסר: הוא מוסמך להתקין תקנות בפירוש, בדבר הדרכים להבטחת חיסכון ויעילות בשימוש באנרגיה ובניצול מקורות האנרגיה.

חנוך אילסר: משנת 1989 הותקנו תקנות בודדות ונקודתיות.

חנוך אילסר: מעבר לזה, הממשלה שהיא צרכן האנרגיה הגדול במשק היא בעצמה מתעלמת מהוראות החוק, ומהתקנות הספורות שתוקנו.

לאה נס: באילו תחומים עוסקות התקנות?

חנוך אילסר: יש תקנות שקבעו שכל גוף וכל צרכן אנרגיה גדול חייב למנות אחראי לקידום הצריכה היעילה והוא חייב בדיווח שנתי שאומר איך צורכים את האנרגיה ביחידה הזאת, ואילו פעולות לשימור אנרגיה הם יכולים לעשות ואיך הם מקיימים אותן.

חנוך אילסר: גוף שהוא קצת יותר גדול צריך לבצע סקר לאיתור פוטנציאל לשימור אנרגיה אחת לחמש שנים.

חנוך אילסר: כל הדיווחים האלה אמורים להגיע לאותו גוף שקיים או לא קיים במשרד התשתיות, והנתונים צריכים להיות מרוכזים שם כדי שאפשר יהיה לעשות מתוכניות בקנה מידה לאומי.

חנוך אילסר: הממשלה עצמה לא מקיימת הוראות החוק וזה אומר שאף אחד ממשרדי הממשלה, מוסדות המדינה, יחידות המדינה, לא קיים שום הוראה מהוראת התקנות.

חנוך אילסר: מדובר בהתעלמות בוטה.

חנוך אילסר: אנחנו הגשנו עתירה נגד המחדל הזה.

חנוך אילסר: שר התשתיות הלאומיות טוען: "החוק אינו חל על המדינה.

חנוך אילסר: חוק להתייעלות חל רק על האזרחים, המדינה היא מעל לעם.

חנוך אילסר: "

לאה נס: מי צריך לעשות את הסקרים לשימור?

לאה נס: האם האזרחים הם אלה שצריכים לעשות אותם?

חנוך אילסר: זה אזרחים, זה גופים פרטיים וגופים עסקיים, מפעלים.

ציפי איסר איציק: כולם עושים את זה, רק ממשלת ישראל לא עושה את זה.

חנוך אילסר: כ-60%-70% מהגופים העסקיים והפרטיים במדינה באמת ביצעו את הסקר.

חנוך אילסר: מעבר לזה, הסקר מדבר בעד עצמו.

חנוך אילסר: כשאומרים שאלו האמצעים שבהם ניתן לעשות שימור אנרגיה ומולם יש את כמות ההשקעה הנדרשת ותוך כמה זמן מחזירים את ההשקעה ומהי התועלת הכלכלית, אז זה מדבר בעד עצמו.

חנוך אילסר: הרבה מאוד מהגופים התחילו בתוכנית להתייעלות אנרגטית כי זה מוכר.

חנוך אילסר: רק המדינה עצמה היא פטורה.

חנוך אילסר: זו פשוט טענה מזעזעת.

חנוך אילסר: בדוח מפורטות ההמלצות בצורה מאוד מאוד מפורטת מה אפשר לעשות בכל תחום.

חנוך אילסר: קודם כל, חשוב מאוד לקבוע יעד להתייעלות אנרגטית בדומה למה שנעשה בארצות הברית.

חנוך אילסר: קודם כל זה צריך להיעשות במגזר הציבורי והממשלתי משום שזה המגזר שצריך להוביל ולשמש דוגמה.

חנוך אילסר: הוא גם זה שדוחף את השוק למעשה.

חנוך אילסר: חשוב מאוד לקבוע סעיף תקציבי נפרד להוצאות האנרגיה של משרדי הממשלה, סעיף שאפשר לעקוב אחריו ולבדוק כמה באמת צורכים ומהי ההשפעה של התייעלות במידה ויש.

חנוך אילסר: על סמך זה כל משרדי הממשלה יחויבו בגיבוש הצגת תוכנית אופרטיבית לעמידה ביעד שנקבע.

חנוך אילסר: חשוב להקים רשות עצמאית לשימור אנרגיה וקרן מימון שתוכל לממן הלוואות או מענקים או השקעות ראשוניות כאשר נדרש.

חנוך אילסר: צריך לעשות סימון יעילות אנרגטית בכל מכשירי החשמל (Energy Star), ולקבוע תקן יעילות מינימאלית לכול מכשיר.

חנוך אילסר: ברגע שזה ייעשה מדובר בחיסכון עצום.

לאה נס: יש דוגמה אחת ששר התשתיות עשה.

חנוך אילסר: בשנת 2004 עשה שר התשתיות צעד קטן, צעד טוב.

חנוך אילסר: אנחנו מדברים על פעולות שאפשר היה לעשות אותן לפני עשרים שנה, אנחנו מדברים על פעולות שצריך לעשות אותן בתחומים שונים בכל המשק.

חנוך אילסר: זה מצחיק, זה אפס קצהו של דברים שאפשר לעשות.

לאה נס: זה מראה כמה זה פשוט כשרוצים לעשות.

חנוך אילסר: כשרוצים אז זה אכן פשוט.

חנוך אילסר: הנתונים האלה ידועים, משרד התשתיות יודע אותם, חברת החשמל יודעת אותם.

חנוך אילסר: כל מי שעוסק באנרגיה יודע אותם, זה רק לא מתבצע.

חנוך אילסר: אחד הדברים הכי חשובים הוא תימרוץ השוק למעבר לשימוש בטכנולוגיות יעילות יותר.

חנוך אילסר: אפשר לעשות את זה בהרבה דרכים, מהסברה, חינוך, מודעות, דרך מענקים, דרך חיובים שונים בתקנות וכו'.

חנוך אילסר: חשוב מאוד לגבש קוד דרוג אנרגטי למבנים.

חנוך אילסר: זה אומר שלכל מבנה תהיה תווית כמה המבנה הזה חוסך ועד כמה הוא יעיל מבחינה אנרגטית.

חנוך אילסר: אותה תווית תשוקלל כערך שוק.

חנוך אילסר: אדם שרוצה לקנות את המבנה ידע כמה הוא הולך לשלם על המבנה הזה בעשרים השנה הקרובות לעומת מבנה אחר.

חנוך אילסר: זה ערך שלא מגולם כיום בערך המבנה.

חנוך אילסר: כמו שהזכרתי קודם, אפשר גם להשתמש בתעריף החשמל בשביל להוריד את הביקושים.

חנוך אילסר: מומלץ לעבור לתעו"ז, תעריף עומס וזמן צריכה, בכל המשק.

חנוך אילסר: חשוב שתעריף החשמל יהיה ריאלי.

חנוך אילסר: אנחנו רוצים שהוא יהיה גם פרוגרסיבי לטובת שינוי או הסטת הרגלי הצריכה, ושוב בשביל להקטין את שיאי הביקוש.

חנוך אילסר: אני גם דיברתי על מנגנון השלת עומסים.

חנוך אילסר: תודה רבה.

לאה נס: תודה רבה.

לאה נס: אני מבקשת שוב למחות על זה שנציגי משרד התשתיות לא נמצאים כאן משום שאנחנו אמורים לעבוד יחד איתו אם אנחנו רוצים לתקן את החקיקה.

לאה נס: הוא אמור לעשות את הסקרים ולחלוש על כל משרדי הממשלה.

לאה נס: נציג האוצר, אני מבקש שתתייחס לזה שמשרד האוצר הוזמן לסיור החשוב הזה עם המשרד לאיכות הסביבה וגם הוא לא מצא לנכון להצטרף.

אסף מאיר: אני לא יודע להתייחס לנקודה האחרונה.

אסף מאיר: אני לא מוסמך ואני לא רוצה לייצג את משרד התשתיות.

אסף מאיר: אני רוצה לברך את עמותת אדם טבע ודין על הדוח הזה.

אסף מאיר: למיטב ידיעתי זוהי הפעם הראשונה שבה אחד מהארגונים הירוקים שם על השולחן מצגת או דוח שהוא מלא בנתונים מעניינים שהם ככל הנראה גם נכונים לפחות בחלק הענייני של המצגת.

אסף מאיר: אני לא רוצה להתייחס להאשמות מפני שמה שהיה היה.

אסף מאיר: אבל, הדוח הוא ענייני, הוא מקיף, הוא מעניין.

אסף מאיר: הנתונים הם גם נתונים לפחות בחלקם הם מאוד נכונים.

אסף מאיר: זה נכון שלאורך ההיסטוריה הנושא של שימור אנרגיה היה בעל אוריינטציה מובהקת של התייחסות אך ורק בצד ההיצע.

אסף מאיר: כלומר, לספק את הביקוש וזה לא משנה כרגע מה יהיה הביקוש או מה המחיר שהמשק צריך לשלם על זה גם בהיבטים הסביבתיים וגם בהיבטים האחרים.

אסף מאיר: בין היתר, ממודעות מועטת.

אסף מאיר: נכון שגם התקציבים גם של משרד התשתיות בתחום של שימור האנרגיה קוצצו.

אסף מאיר: זה לא היה בגלל שהאוצר החליט לקצץ בצורה כזאת או אחרת, אלא מדובר בסדרי עדיפויות של המשרד עצמו במסגרת הקיצוצים הכלליים שנעשו.

אסף מאיר: יש היום יותר מבעבר מודעות, ובעיקר לנושא של שימור אנרגיה.

אסף מאיר: זה גם בא לידי ביטוי בהיבט תקציבי.

לאה נס: אנחנו רוצים לשמוע איך זה בא לידי ביטוי.

רומן ברונפמן: על-ידי סגירת המחלקה.

אסף מאיר: לא, המחלקה לא נסגרה.

לאה נס: תתייחס בבקשה לנושא של תקציב אנרגיה נפרד לכול משרד.

אסף מאיר: אני חייב לומר שזוהי פעם ראשונה שאני שומע על זה.

אסף מאיר: הטענה הזאת נשמעת סבירה, צריך לבדוק אותה.

אסף מאיר: אני רק יכול להתייחס למה שקורה היום.

אסף מאיר: יש היום מודעות גם לאנרגיות מתחדשות וגם לנושא של שימור אנרגיה.

אסף מאיר: הממשלה היום פועלת בשני כיוונים בעניין הזה.

אסף מאיר: לגבי אנרגיות מתחדשות הייתה החלטת ממשלה מס' 44 בקבינט החברתי הכלכלי שדיברה על לפחות 2% אנרגיות מתחדשות, ייצור חשמל באנרגיות מתחדשות, עד שנת 2007.

אסף מאיר: בהתאם לכך, הוקם צוות בין משרדי גם במשרד לאיכות הסביבה, גם איתנו, וגם עם משרד התשתיות שהמליץ המלצות איך לקדם את הייצור באנרגיות מתחדשות.

אסף מאיר: מאז שהצוות הגיש את ההמלצות שלו נקבעו כללים, ומשרד התשתיות פרסם כללים ליצרנים פרטיים לאנרגיות מתחדשות.

אסף מאיר: הרשות לשירותים ציבור חשמל כבר פרסמה לשימוע תעריף שכולל פרמיה ליצרנים באנרגיות מתחדשות שמבוסס על העובדה שהם חוסכים והעובדה שהם נמצאים בקרבה.

אסף מאיר: לגבי שימור אנרגיה אני אומר שוב שיש היום הרבה יותר מודעות.

אסף מאיר: יש היום תקציב די משמעותי ביחס למה שהיה בעבר בנושא הזה.

אסף מאיר: משרד התשתיות פועל כרגע בשיתוף איתנו לבצע עבודה שתסקור פרויקטים ספציפיים של שימור אנרגיה שאפשר וכדאי לעשות.

אסף מאיר: צריך לזכור שאת הכול צריך בסוף לבדוק כלכלית, כולל הפנמה של עבודות סביבתיות.

אסף מאיר: אני לא פוסל.

אסף מאיר: אבל, צריך לבדוק את הדברים ולראות אם הם כדאיים.

רומן ברונפמן: אסף, אתה אומר שיש היום יותר מודעות תקציבית.

רומן ברונפמן: האם זה לשנת 2004 או לשנת 2005?

אסף מאיר: בשלב הזה זה לגבי 2004, ואני יכול להגיד לך שגם בשנת 2005.

רומן ברונפמן: האם אתה יכול לנקוב במספרים לעומת שנת 2003?

רומן ברונפמן: בשנת 2003 זה גרם לסגירת המחלקה במשרד התשתיות ואתה יודע את זה.

אסף מאיר: המחלקה לא נסגרה.

רומן ברונפמן: לא משנה, היא פתוחה על שני תקנים.

אסף מאיר: מי שהיה ראש האגף לשימור אנרגיה פרש.

אסף מאיר: יש היום מספר אנשים שפועל במשרד, ונכון שהמספר הוא מצומצם.

רומן ברונפמן: מדובר בשני אנשים.

אסף מאיר: למיטב ידיעתי, יש שם שלושה אנשים.

אסף מאיר: לא צריך פה הרבה משאבים בשביל זה לא תקציביים ולא של כוח-אדם.

לאה נס: פה צריך החלטות.

רומן ברונפמן: תן לי מספרים.

רומן ברונפמן: לדוגמא, כמה תוקצב בשנת 2004 לשימור אנרגיה במשרד התשתיות?

אסף מאיר: סדר גודל של שלושה-ארבעה מיליון שקל.

רומן ברונפמן: כמה היה בשנת 2003?

אסף מאיר: כמעט כלום, חצי מיליון.

אסף מאיר: אלה סדרי הגודל שהיו.

לאה נס: אני רוצה להבין למה מיועד הכסף הזה?

רומן ברונפמן: חצי מיליון אתה נותן לפעילויות לשנת 2003, וב-2004 אתה נותן לכולל, נכון?

רומן ברונפמן: אנחנו נביא את הספר ונבדוק.

אסף מאיר: התקציב גם לא קיים בבסיס, הוא הוסף אחר כך.

אסף מאיר: הנקודה היא כזאת.

אסף מאיר: יש מודעות היום מאוד חזקה בעניין.

אסף מאיר: אם משרד התשתיות היום באמצעים הקיימים ישים מסמך על השולחן שיתאר פעילויות לשימור אנרגיה וכדאיות לביצוע, תוך איזשהי התייעלות, כי ברור שאי אפשר היום לקחת את כל הפעילויות ובאופן אוטומטי לחסוך את ה-30% מצריכת האנרגיה במדינת ישראל, זה לא יקרה ביום אחד וכנראה גם לא בחמש שנים, - - -

לאה נס: אתה ממש מדכא אותנו.

לאה נס: לא רק שנציגי משרד התשתיות לא הגיעו לכאן, אלא שבחמש שנים גם לא נראה איזשהו שינוי בתהליך.

אסף מאיר: לא אמרתי שלא יהיה שינוי.

אסף מאיר: אמרתי שאם אתם חושבים לרגע שאפשר יהיה לחסוך 30% בצריכת האנרגיה בחמש שנים אז אתם טועים.

אסף מאיר: זו אשליה.

אסף מאיר: אני אומר שיש בהחלט רצון להתחיל ולקדם את הנושא הזה, וברגע שיהיה מסמך על השולחן שייתן נתונים אנחנו נהיה שותפים לכול העניין הזה.

אסף מאיר: אני לא מייצג אותם, אבל הם כבר הוציאו מכרז, הם כבר פועלים לגיבוש מסמך כזה שימפה את הפרוייקטים האפשריים ואת אופן הביצוע שלהם ומה שצריך כדי לעשות אותם.

ולנטינה נלין: חנוך אילסר דיבר על תאורה חוסכת אנרגיה, ועל בנייה חוסכת אנרגיה.

ולנטינה נלין: 50% מצריכת החשמל היא צריכת חשמל בבתים, ולרוב זה צריכה לצורך קירור וחימום.

ולנטינה נלין: לדעתי, המזגן פה בחדר פועל בעוצמה גבוהה מידיי והחדר קר מידיי.

ולנטינה נלין: רק אוריינטציה נכונה של הבניין יכולה לחסוך אחוזים גדולים של אנרגיה.

ולנטינה נלין: הבניין הראשון בעולם שנבנה בשיטה הזאת נבנה בירושלים בקרית מנחם.

ולנטינה נלין: רוב החלונות בבניין הזה מופנים לצד דרום.

ולנטינה נלין: הבניין חוסך 75% של צריכת חשמל לקירור ומיזוג.

ולנטינה נלין: שמו של האדם שייעץ לבנות את הבניין הוא ברוך גבעוני.

ולנטינה נלין: אני בטוחה שהוא משמש גורו של כל אנשי הבנייה הירוקה בארצות הברית ובכל העולם.

ולנטינה נלין: אני חושב שכדאי לוועדה להזמין אנשים כאלה שיסבירו במה מדובר.

לאה נס: אנחנו נזמין בתנאי שנציגי משרד התשתיות יגיעו לישיבה כך שלא רק אנחנו נהיה אלה שנקשיב.

ולנטינה נלין: הנושאים האלה לא נלמדים בבתי ספר לאדריכלות בארץ.

ולנטינה נלין: יש גם מכשולים בחקיקה שלא מאפשרים לאדריכל שכן רוצה ליישם את הדברים, להכניס אותם.

ולנטינה נלין: אני מציעה לוועדה להתייחס לזה.

ירון ארנון: ראשית, גם אנחנו מברכים את אדם טבע ודין על הוצאות הדוח.

ירון ארנון: אסף מאיר העיר שזו הפעם הראשונה שבה ארגון סביבתי נותן דוח עם המלצות לביצוע ולא רק אומר דברים נגד.

ירון ארנון: אני חושב שזה מהלך נהדר, ואני אנסה לשכנע אותם להיכנס למהלך הזה.

רומן ברונפמן: יש גם צורך בהשקעה שתפתור את הבעיה.

ירון ארנון: אין לי טענות למשרד האוצר בדברים האלה.

ירון ארנון: חוק מקורות אנרגיה הוא של שר התשתיות הלאומיות.

ירון ארנון: אני הייתי רוצה לראות מהו האתגר שאנחנו יכולים להציב לעצמנו.

ירון ארנון: עמותת אדם טבע ודין נותנת בעמ' 30 בחוברת שלהם נותנת למגזר הממשלתי והציבורי איזשהי הצעה לפעולה שתחום המנדט שלה הוא לדעתי במסגרת חוק ההסדרים.

ירון ארנון: אם בחוק ההסדרים ובחוק תקציב יחליט שר האוצר לשים את הפרדת סעיף האנרגיה בתקציבי הממשלה, קביעת יעדים לגביו וחיוב משרדי הממשלה להציג בשנת 2005 תוכנית עבודה להפחתת צריכת האנרגיה במשרדי הממשלה וביחידות הסמך השונות, ולאחר מכן שרשרת דברים גם לגבי רשויות מקומיות וגופים אז הדברים יראו אחרת.

ירון ארנון: לצורך העניין יש להתייחס גם לבתי חולים ממשלתיים שהם צרכני מים אדירים, ומרביתם שורפים מזוט או סולר בשביל מים חיים.

ירון ארנון: זהו מנדט ששר האוצר יכול להוביל, הוא לא צריך בקטע הזה סמכויות חקיקה אלא זה יהיה במסגרת של התייעלות המגזר הציבורי והממשלתי.

ירון ארנון: אנרגיה זה סעיף רכש לצורך העניין.

ירון ארנון: משרד האוצר מוביל את נושא התייעלות בתחום הרכש בפרויקט המרכבה ובפרויקטים אחרים.

ירון ארנון: הוא לקח על עצמו את המנדט בתחום רכש של מבנים וציוד.

ירון ארנון: הוא יכול גם להוביל את נושא התייעלות במישור צריכת האנרגיה של הממשלה.

ירון ארנון: שר התשתיות יכול לתת ליחידת שימור האנרגיה הנחיות מקצועיות ובקרה מקצועית.

ירון ארנון: אבל, אפשר לתת מסגרת שתיתן את המוטיבציה למשרדי הממשלה לעשות את הדברים דרך התקציב ובדרך של שקיפות של הסעיף.

רומן ברונפמן: לפחות שתהיה בקרה תקציבית.

רומן ברונפמן: אסף, האם אתה יודע מהו התשלום הממשלתי לצריכה בחשמל?

ירון ארנון: לא יודעים כי זה נמצא בתוך סעיף החזקה.

רומן ברונפמן: הם יודעים, אבל הם לא רוצים לגלות.

אסף מאיר: אני לא יודע.

אסף מאיר: ירון, אנחנו בסך הכול עובדים בשיתוף פעולה.

אסף מאיר: אנחנו לא יכולים ולא מתכוונים לעשות צעדים שאנחנו לא יודעים מהי המשמעות הכלכלית שלהם.

אסף מאיר: על פניו נראה שיש אפשרות לחסוך הרבה כסף למדינה בהוצאות האנרגיה.

אסף מאיר: יחד עם זה, שר התשתיות צריך לבוא ולשים נייר על השולחן ולהראות מה הוא חוסך וכמה הוא חוסך באיזה פרויקטים, ומה היכולת לבצע אותם.

אסף מאיר: אנחנו נעזור בזה, אני לא אומר שלא.

אסף מאיר: אבל, את זה יוביל משרד התשתיות.

אסף מאיר: אנחנו רוצים לדעת קודם מה המשמעות של הפרויקטים האלה.

אסף מאיר: אני לא יודע היום להגיד כמה תחסוך לנו הכנסת מזגנים ל-100,000 צרכנים.

לאה נס: אם יהיה תקציב אנרגיה נפרד אז זה כבר יהיה מהלך גדול.

ירון ארנון: אסף, קודם כל תמדוד ותשקף את זה, ותיתן לזה ביטוי נפרד כדי שכולם יראו כמה.

ירון ארנון: אחרי שיראו כמה דלק וחשמל צורך כל משרד אפשר יהיה לדבר על איך ניתן להתייעל.

ירון ארנון: כל משרד יעשה סקר פנימי שלו ויבדוק איפה הוא יכול להתייעל ואתם תקבעו את הקריטריונים.

ירון ארנון: קביעת הקריטריונים למשרדי הממשלה לא כרוכה בהוצאה תקציבית מיוחדת.

אסף מאיר: אנחנו נבדוק את הרעיון של סעיף תקציבי נפרד.

רקפת כץ: אני מתפלא על נציג המשרד לאיכות הסביבה.

רקפת כץ: אני חושבת שהדוח של עמותת אדם טבע ודין הוא באמת נהדר והוא סידר את הנושא הזה.

רקפת כץ: אבל אני חושבת שלאורך תקופה מאוד ארוכה, הארגונים הירוקים באים עם מה כן בכל תחום שאנחנו מביאים.

רקפת כץ: זה התפקיד שלנו.

רקפת כץ: הדבר הבולט והחשוב כאן הוא שמשרד התשתיות נעלם מהשטח.

רקפת כץ: הוא תמיד משאיר את חברת החשמל בחזית.

רקפת כץ: לחברת החשמל יש את התפקיד שלה ואני אף פעם לא באה להתווכח עם חברת החשמל.

רקפת כץ: אני תמיד אומרת להם את זה.

רקפת כץ: אני חושבת שבעקבות מה שקורה פה, חייבים לקבוע דיון נוסף רק עם משרד התשתיות.

לאה נס: משרד התשתיות היה המוזמן העיקרי.

לאה נס: רק הבוקר נאמר לי שהם לא יגיעו, אבל אני לא אדחה ישיבה בגלל זה.

רקפת כץ: בגלל הזלזול אני הייתי מנסה לדרוש משר התשתיות לבוא ולהציג את הדברים.

רקפת כץ: אני כבר נמצאת בדיון שלישי.

רקפת כץ: אם זה מדובר בקרינה משאירים חברת החשמל.

רקפת כץ: חברת החשמל טענה בדיון על הקרינה ובצדק, "מה אתם רוצים?

רקפת כץ: המומחים היחידים שיש בנושא הזה זה רק אנחנו".

רקפת כץ: בושה שלמשרד התשתיות אין מומחים לשום דבר, כולל מומחים בנושא החיסכון.

רקפת כץ: זה כבר שיטתי, אני נמצאת פה כבר כמה שנים.

רקפת כץ: הוא מתאדה כאשר באים לדון איתו וחייבים לנסות להביא את שר התשתיות כדי שהוא יגיד מה הוא הולך להציג , ולא שאנשים אחרים יצטרכו לדבר בשם משרד התשתיות, לא האוצר ולא גופים אחרים.

שמואל חן: אני חייב לספר סיפור קצר ופשוט כדי להמחיש את דבריו של ירון ולחזק את דבריה של רקפת.

שמואל חן: אני עשיתי מילואים לפני מספר שנים בבסיס גדול מאוד במצפה רמון שהוא בסיס של אלפי חיילים.

שמואל חן: התקלחנו במים חמים אחרי יום אימון מפרך.

שמואל חן: כשאמרתי לאחד הקצינים שם שאני לא רואה דודי שמש הוא אמר לי בגאווה רבה: "מה זאת אומרת?

שמואל חן: יש לנו במצפה רמון תחנת כוח מזוט שהיא שלנו.

שמואל חן: " סקר פשוט מאוד של הממשלה בתוך מוסדותיה, בתוך המחנות, היה מגלה את כל הדברים הלכאורה קטנים האלה.

שמואל חן: אבל מחנה אחד ועוד מחנה ועוד מחנה, מצטרפים להרבה מאוד מיליוני שקלים.

שמואל חן: כמובן שאני מאוד בעד כל הדוחות שיכינו משרדי האוצר והתשתיות.

שמואל חן: אבל, חייבים לדעת שבסופו של דבר זה נפרט לפרוטות קטנות, וחייבת להיות קבוצה של אנשים שמגיעה לכול המקומות הקטנים/גדולים האלה ומגלה בסקר אנרגיה פשוט שאפשר אפילו לעשות דודי שמש.

רומן ברונפמן: אני רוצה להודות על עצם קיום הישיבה.

רומן ברונפמן: אני גם רוצה לברך את עמותת אדם טבע ודין על ההצעה המפורטת והממצה.

רומן ברונפמן: אני בעצמי ביקשתי לפני כחצי שנה גם ממרכז המחקר והמידע של הכנסת דוח בנושא הזה, ויחד עם שניים-שלושה מומחים בתחום כתבנו הצעת חוק שהעוזר שלי מצלם עכשיו והוא יעביר לכם אותה.

רומן ברונפמן: מדובר בהצעת חוק שמדברת באופן ספציפי ומפורט על מה שאתם דיברתם.

רומן ברונפמן: על-פי מרכז המחקר והמידע של הכנסת, הממשלה צורכת בין שניים לשלושה מיליארד שקל לשנה בחשבון החשמל.

רומן ברונפמן: אנחנו אומרים שמדובר בסכום של שלושה מיליארד, ובממשלה אומרים שמדובר בשני מיליארד.

רומן ברונפמן: כפי שאתם מבינים, הפער הקטן הזה של מיליארד שקל הוא בדרך כלל הסכום שחסר לקצבאות ילדים או לכול יעד אחר.

רומן ברונפמן: צריכת האנרגיה בעשור האחרון בסקטור הפרטי גדלה ב-250%, ובסקטור הממשלתי היא גדלה ב-730%.

רומן ברונפמן: כנראה שגם את זה משרד האוצר לא מעוניין לפרסם.

רומן ברונפמן: אני לא צריך להסביר לכם כמה ניסיונות לקיצוצים היו דווקא בסקטור הממשלתי.

רומן ברונפמן: זו הסיבה שאין לנו שורה אחת בתקציב של תשלום לחברת החשמל.

רומן ברונפמן: ככה זה יהיה כל עוד אנחנו לא נחשוף את כל הדברים לציבור.

רומן ברונפמן: נכון שתוך חמש שנים אי אפשר לחסוך 30% מהחשמל, אבל תוך עשרים שנה כן אפשר לחסוך 30% על תשלום החשמל ועל צריכת החשמל.

רומן ברונפמן: ההצעה שלי מדברת על 1,3% לשנה שזה יעד מציאותי לכול דבר.

רומן ברונפמן: אסף אני לא יודע אם אתה יודע, אבל במחקרים בינלאומיים באירופה ובארצות הברית ידוע שעל כל שישה דולר מושקעים בשימור אנרגיה, מקבלים מאה דולר חיסכון.

רומן ברונפמן: אם יש לך צורך בכדאיות הכלכלית, אז הנה הכדאיות הכלכלית.

רומן ברונפמן: אני יכול להפנות אותך למחקרים ספציפיים בנושא זה.

רומן ברונפמן: אני לא מגיש את הצעת החוק הזאת לבד, אלא יחד עם השדולה הירוקה של הכנסת וגם עם שני ראשי השדולה.

רומן ברונפמן: במהלך השבוע הזה אני אחתים עוד חברי כנסת על הצעת החוק.

רומן ברונפמן: אני מאוד מצפה שאחרי שאתם תקראו, תלמדו, ותעבירו לנו הערות, אנחנו גם נוכל להכניס את ההערות להצעת החוק.

רומן ברונפמן: אני מאמין שאנחנו נגיש את זה עוד החודש, חודש יולי.

רומן ברונפמן: רקפת, אני מאוד מקווה שאחרי הישיבה של היום אנחנו נזמין ונדרוש שסוף סוף שר התשתיות יופיע בפני אחת מהוועדות של הכנסת.

רומן ברונפמן: אני יודע שבאופן שיטתי הוא לא מופיע בפני אף ועדה של הכנסת.

לאה נס: לא נכון, הוא הופיע.

לאה נס: ישבנו בוועדת הפנים.

רומן ברונפמן: זה מה שאני שומע.

רקפת כץ: כשהוא בא להתנגד לחוף חופים הוא הגיע.

לאה נס: אם אתה רוצה אז נזמין גם את שר האוצר.

רומן ברונפמן: אפשר להזמין את השר שיטרית שמטפל בנושא הזה במשרד.

רומן ברונפמן: אני בטוח שכאשר משרד האוצר יבין במה מדובר הוא יצטרף ויתמוך.

רומן ברונפמן: הוא גם יחשב את צעדיו מבחינת ההשקעה לשימור האנרגיה.

רומן ברונפמן: אדם טבע ודין עשו עבודה מצוינת והגיע הזמן שהציבור ידע שהוא משלם מכיסו הרבה מאוד מיליוני שקלים שאפשר בפירוש לחסוך.

רומן ברונפמן: הגיע הזמן שאנחנו נעשה את הצעד הזה.

לאה נס: אנחנו נשמע עכשיו את נציג חברת החשמל שידבר רק בכובע של חברת החשמל ולא של משרד התשתיות.

לאה נס: אנחנו רוצים לשמוע את ההתייחסות שלך למרות שיש לך אינטרס למכור חשמל.

דוד אלמקייס: זה לא נכון.

דוד אלמקייס: בראשית דבריי אני רוצה לומר שהדוח מצביע על נקודות חשובות.

דוד אלמקייס: צריך למצוא מקורות מימון כדי לממן את הפרוייקט של DSM, ניהול העומס.

דוד אלמקייס: זוהי בהחלט נקודה חשובה.

דוד אלמקייס: חבל שמחברי הדוח לא באו אלינו, אל חברת החשמל.

דוד אלמקייס: צריך לבדוק מבחינה כלכלית את ה-1,3% בשנה, אני מסכים עם אסף לגבי זה שצריך לראות כמה זה עולה.

דוד אלמקייס: כמובן שמי שמשקיע צריך לקבל תשואה על ההון.

דוד אלמקייס: כי צריך להשקיע שם במונים חכמים, בתקשורת, בהחלפת מזגנים, וזה לא דבר שהוא פשוט.

דוד אלמקייס: זה עניין של תהליך.

דוד אלמקייס: אני מסכים עם חבר הכנסת ברונפמן לגבי זה שכל תהליך חברתי הוא לא דבר שנעשה מהיום למחר, אלא זה עניין של עשרים-שלושים שנה.

דוד אלמקייס: זה לא עניין של זבנג וגמרנו.

לאה נס: דיברו פה על חמש שנים ואתה מדבר על עשרים שלושים שנה.

לאה נס: בואו לא ניסחף.

דוד אלמקייס: עשר שנים.

רומן ברונפמן: מישהו צריך לתת את אות הפתיחה לתחילת הספירה.

דוד אלמקייס: תעשה חשבון כמה זה 1.3% בשנה אם אתה רוצה להגיע ל-30%.

רומן ברונפמן: עשרים שנה.

לאה נס: זה עדיין לא אומר שעם השנים האחוז הזה לא יגדל.

לאה נס: אנחנו מקווים שהכל יתפתח בקצב אחר.

דוד אלמקייס: אני קודם כל אומר שהנושא הזה הוא חשוב.

דוד אלמקייס: מבחינת חברת חשמל, זה כבר כמה שנים שאנחנו פיתחנו כלים לתכנון משק החשמל IRP.

דוד אלמקייס: למעשה, על זה מה מדובר.

דוד אלמקייס: אתה לוקח בחשבון את העומסים, את הייצור ואתה עושה תכנון, מקטין עומסים פחות תחנות כוח.

דוד אלמקייס: זה דבר שהוא מאוד חשוב בעיני כולם.

דוד אלמקייס: אני גם יכול לומר שאנחנו מכרנו תוכנות לאמריקאים.

לאה נס: אבל, למרות זאת אתם בונים עוד תחנות.

דוד אלמקייס: למרות זאת, אני צריך לספק חשמל, לא שאני בונה תחנות.

דוד אלמקייס: מישהו היה צריך להחליט שמשקיעים בניהול עומס, כדי לשלוט על גידול העומס.

דוד אלמקייס: זה לא בדיוק תפקיד חברת החשמל.

דוד אלמקייס: חברת החשמל מכינה את הכלים.

לאה נס: אני מסכימה איתך שמשרד התשתיות היה צריך לפקח.

דוד אלמקייס: אני קראתי בדוח והם הצביעו יפה איך מכניסים טכנולוגיה חדשה עם מספר שלבים ואנחנו עושים את זה.

דוד אלמקייס: למשל, בניהול עומס אני מנסה לקבל תקציב כדי שחברה ישראלית תפתח מונה חכם.

דוד אלמקייס: אם יהיה כסף אז אנחנו נתקין אותו בעשרות בתים.

דוד אלמקייס: זה גם יחסוך אנרגיה, אבל גם ינהל את העומס.

דוד אלמקייס: אנחנו כן עושים דברים בשלב המחקר.

דוד אלמקייס: יש תקציב מחקרי שרובו ככולו הולך לנושאים סביבתיים וחלק מזה גם לניהול העומס.

דוד אלמקייס: אנחנו מתקדמים בנושא לפחות מבחינת הכלים התכנוניים, ואנחנו מכרנו כלים לאמריקאיים.

דוד אלמקייס: משרד התשתיות ביקש מאיתנו את הנושא של IRP.

דוד אלמקייס: ב-IRP אתה יכול למצוא את התמהיל הנכון בין ההשקעה שכדאי בניהול העומס לבין ההשקעה שכדאי בתחנות כוח.

דוד אלמקייס: צריך בהחלט לעשות את זה.

לאה נס: כבר אמרו שהמומחים הם אצלכם ולא במשרד התשתיות.

דוד אלמקייס: אני חושב שאם אנחנו צריכים לפתח את משק החשמל אז טוב שיהיו לנו שם מומחים.

דוד אלמקייס: אסף, אם אנחנו נגיע למסקנה שמדובר בכמה אחוזים בשנה, אז מישהו צריך לממן את זה.

דוד אלמקייס: צריך למצוא לזה מקורות מימון.

דוד אלמקייס: חבל שלא באתם אלינו משום שיכולתם לשמוע אותנו בנושא ה- IRP, ואולי הייתם כותבים על זה בדוח היפה שלכם.

דוד אלמקייס: למה להסיק שפרויקט D הוא לא נכון כפי שכתוב כאן?

דוד אלמקייס: אין שום קשר.

דוד אלמקייס: כדאי להיות מקצועיים בקטע הזה.

דוד אלמקייס: עשיתם עבודה טובה, אבל אל תסיקו מסקנה לא נכונה.

דוד אלמקייס: מה אנחנו עשינו בנושא אנרגיה מתחדשת?

דוד אלמקייס: אנחנו עובדים על נושא של אנרגית רוח כבר עשר שנים, משנת 1990.

דוד אלמקייס: אנחנו עשינו מדידות ויש לנו פוטנציאל.

דוד אלמקייס: אני רוצה לשבח פה את הרשות על זה שנתנה תמריצים לאנרגיה נקייה.

דוד אלמקייס: בעקבות זה אנחנו יכולים לעשות בארץ כ-700-800 מגה ואט אנרגית רוח.

דוד אלמקייס: אלה מאי?

דוד אלמקייס: בתוכנית הפיתוח יש כבר חמש שנים, 150 מגה ואט, 50 בסירין וגלבוע, ו-100 מגה ואט באילת.

דוד אלמקייס: יגידו לך הירוקים מי עצר את סירין וגלבוע.

דוד אלמקייס: עצרו את זה בגלל הנוף.

רקפת כץ: אתה טועה.

רקפת כץ: ברמת סירין אתה צודק, בגלבוע אתה טועה.

דוד אלמקייס: יכול להיות שטעיתי, אבל בוא נגיד שאתם לא עזרתם לנו.

רומן ברונפמן: האם התוכנית באילת כבר בוצעה?

דוד אלמקייס: זה עוד לא בוצע, זה בתוכנית הפיתוח.

דוד אלמקייס: אנחנו כרגע בשלבי היתרים.

דוד אלמקייס: עשינו משנת 1990 מדידות, כי כדי לשים טורבינה צריך למדוד בגובה מסוים אם יש רוח או לא.

דוד אלמקייס: אתה לא מודד את זה על פני שנה, אלא על פני תקופה.

דוד אלמקייס: אנחנו מדדנו במשך חמש שנים והחלטנו על סוג הטורבינה, כתבנו מפרטים.

דוד אלמקייס: שמנו טורבינה בגלבוע שעובדת מצוין.

דוד אלמקייס: אנחנו מנסים לקבל היתר במשך חמש שנים.

דוד אלמקייס: במועצה הארצית ביקשו שנעשה סקר.

דוד אלמקייס: הצפרים טענו שהטורבינות הורגות את הציפורים.

דוד אלמקייס: אנחנו צריכים לעשות סקר וזה ייקח עוד שנה-שנתיים.

דוד אלמקייס: הם באמת עוזרים לנו לדחות את טורבינות הרוח.

רקפת כץ: אני רוצה שיהיה ברור שזה רק במקום אחד, ברמת סירין שהוא רגיש לנדידת ציפורים.

רקפת כץ: נכון, יש דברים שאתה צריך לשנות.

דוד אלמקייס: אני מדבר על 120 מיליון קילו ואט שעות בשנה אם הטורבינות היו קמות.

דוד אלמקייס: בואו נראה מי כרגע עוצר ומי זה שמנסה.

לאה נס: בינתיים זה לא כל כך נראה שעוצרים אותך בכל המקומות.

דוד אלמקייס: בתוכנית הפיתוח יש 150 מגה ואט טורבינות רוח.

רומן ברונפמן: מה יש חוץ מרוח?

דוד אלמקייס: בואו נדבר על השמש.

דוד אלמקייס: יש החלטה של התשתיות נדמה לי שיחד עם האוצר.

דוד אלמקייס: יש לנו כ-100 מגה ואט בתוכנית לפיתוח אנרגיית שמש, אלא מה?

דוד אלמקייס: רוצים לתת את זה ליצרן פרטי.

דוד אלמקייס: אין בעיה, אני רק רוצה להזכירכם שזה 150 דונם לקילוואט ושהירוקים יחליטו אם הם רוצים מדבר או שהם רוצים שמש.

דוד אלמקייס: בקיבוץ גורפית אנחנו הולכים להקים 90 קילוואט ב-30 יחידות דיור.

דוד אלמקייס: אנחנו בפרויקט מו"פ כדי ללמוד את נושא של תאים פולטו- - .

דוד אלמקייס: אגב, אנחנו התחלנו בזה לפני עשר שנים ועשינו התפלה בקיבוץ מעגן מיכאל ושם עשינו 4 קילו ואט.

דוד אלמקייס: גם באנרגיה סולרית אנחנו משקיעים במו"פ.

דוד אלמקייס: אנחנו במחקר איך התאים האלה ישתלבו בתוך הבתים הפרטיים.

דוד אלמקייס: הממשלה קיבלה החלטה של 2% בשנה לגבי התמהיל האנרגטי, אני עוד לא יודע איך עושים את זה.

רומן ברונפמן: האם 0.01% בוצע מהחלטת הממשלה על 2% בשנה?

דוד אלמקייס: אני לא יודע לומר לך באחוזים.

דוד אלמקייס: זה לא רציני.

דוד אלמקייס: אני זורק לכם כפפה ובואו תקדמו את זה.

דוד אלמקייס: מה שרציני כרגע זה 150 מגה ואט טורבינות רוח, סירין וגלבוע 50 מגה ואט, 100 מגה ואט באילת.

דוד אלמקייס: קדימה, תנו היתר.

דוד אלמקייס: לגבי אנרגית שמש אני מציע שתמצאו יצרן.

רקפת כץ: באילת אף אחד לא עוצר אותך.

דוד אלמקייס: אנחנו כרגע בשלבים של תהליכים סטטוטוריים לקבל את ההיתרים.

דוד אלמקייס: אולי תסבירי פה למה עצרתם אותנו בסירין?

רקפת כץ: אני אסביר.

לאה נס: לא עכשיו.

דוד אלמקייס: הם לא רוצים במקום בו יש רוח.

דוד אלמקייס: הם רוצים שאני אשים טורבינה במקום בו אין רוח.

רקפת כץ: אבל אתה בעצמך אומר שזה אחוז זניח מתוך ה-150.

דוד אלמקייס: על-פי בדיקה ראשונית שלנו לגבי הכפר הסולארי שאנחנו הולכים להקים בגרופית, זה סדר גודל של נניח עד 20 סנט לקילו ואט שעה.

דוד אלמקייס: זה בערך פי ארבע-חמש מהממוצע של היום.

דוד אלמקייס: במצפה עדי בגליל יש לנו בית סולרי שהוא כבר קיים כמה שנים.

דוד אלמקייס: אנרגיה סולארית היום יכולה להגיע לפי חמש עד עשר מהמחיר של האנרגיה של היום.

דוד אלמקייס: לגבי תחנה סולרית זה בערך 2,500 דולר לקילו ואט מותקן, ביחס בגז שזה 600 דולר קילו ואט מותקן.

דוד אלמקייס: תחנה סולארית זה הרבה מאוד שטח והרבה מאוד כסף.

דוד אלמקייס: תמהיל הדלקים לא הוזכר בדוח.

דוד אלמקייס: הכניסו לשם דברים שלא כל כך קשורים לשימור אנרגיה.

דוד אלמקייס: לדעתי, כל משרדי הממשלה צריכים לעשות IRP.

דוד אלמקייס: באמצעות התוכנה הזאת אפשר לדעת מה הם המשאבים, מה לשימור אנרגיה, מה לתחנה פחמית וכך הלאה.

דוד אלמקייס: זה קיים בארצות הברית ובכל העולם וצריך לעשות את זה.

דוד אלמקייס: בשנת 2004 בארצות הברית, 50% זה בפחם.

דוד אלמקייס: 20% מהאנרגיה זה בגרעין, 18% בגז, ו-12% האחרים.

דוד אלמקייס: בשנת 2025, 52% בפחם, 14% מגרעין, 23% מגז, 11% באחרים.

דוד אלמקייס: זאת אומרת, כ-70% מהאנרגיה הבסיסית מיוצרת מפחם וגרעין, והפחם יהווה את הדלק האסטרטגי בארצות הברית גם בעתיד.

דוד אלמקייס: הנושא של ניהול עומס בוודאי יכול לתרום, לדחות תחנה לפה או לשם.

דוד אלמקייס: אבל, אם אין גרעין אז הפחם ימשיך להיות חלק מהדלק האסטרטגי של ישראל כדי לא להיות רק בספק אחד.

דוד אלמקייס: אל תחיו באשליות.

דוד אלמקייס: יש פה לא רק נושא של IRP, אלא גם נושא של ניהול סיכונים.

דוד אלמקייס: עשיתם עבודה טובה.

דוד אלמקייס: תהיו מקצועיים, כי רק ברגע שתהיו מקצועיים אתם תשיגו דברים.

דוד אלמקייס: צריך לספק חשמל למיליון עולים.

דוד אלמקייס: ממה נובע הגידול בעומס?

דוד אלמקייס: אתם רוצים גם ניהול עומס, גם לקלוט עלייה, גם זה וגם זה.

דוד אלמקייס: זה לא הולך.

דוד אלמקייס: יש סדרי עדיפויות.

דוד אלמקייס: עדיין אין לנו רזרבות.

דוד אלמקייס: הדבר הנכון לנכון לעשות הוא IRP (Integrated Resource Planning).

דוד אלמקייס: זה מה שצריך לעשות.

רומן ברונפמן: על זה אין ויכוח.

דוד אלמקייס: את זה אנחנו עושים, ולכן אנחנו צריכים לדעת מי מממן.

דוד אלמקייס: אני מנסה כרגע ללכת ל-PUA לקבל תקציב מחקרי להתקין מונים כדי ללמוד את הנושא.

דוד אלמקייס: צריך לדעת מה להכניס למחשב כדי שהוא יגיד לי כמה כדאי לי להשקיע בניהול עומס.

דוד אלמקייס: אי אפשר לקבל פה החלטות מספריות בלי לעשות עבודה מקצועית.

אופירה אילון: אתם הצגתם את הנושא של מחסומים בפני נושא שימור האנרגיה.

אופירה אילון: אחד הדברים שאתם ציינתם זה הנושא של חשמל זול.

אופירה אילון: ניתנו פה מספרים שהאנרגיה הסולארית היא פי חמש מאנרגיה קונבנציונאלית וזה לא מדויק.

אופירה אילון: האנרגיה הקונבנציונאלית שאנחנו משלמים היום, היא בערך חצי מהמחיר האמיתי שלה.

אופירה אילון: אם אנחנו ניקח את הדוח השנתי של חברת החשמל ונכפול את הפליטות שלהם של נוקסין וסוקסין וחלקיקים וכו', בעלויות החיצוניות, אנחנו בעצם מכפילים את מחיר ייצור האנרגיה.

אופירה אילון: קודם כל צריך להכניס את הדברים האלה לפרופורציה.

אסף מאיר: לשר התשתיות יש את כל הסמכות שבעולם מתוקף חוק משק החשמל, להכניס בתוכנית הפיתוח של משק החשמל איזה תחנה שהוא רוצה מכל מיני שיקולים, בין היתר משיקולים אסטרטגיים.

אסף מאיר: אם לוקחים היום את האומדן של כמה עולה קילו ואט במונחים של פליטות והשפעות חיצוניות, מוסיפים לזה את העלות של קילו ואט שעה בייצור בגז טבעי ומכז"ם, מגיעים למשהו כמו שישה-שבעה סנט, כשקילו ואט שעה בתחנה סולארית אמור לעלות כ-13 סנט.

אופירה אילון: אסף, אנחנו מדברים על אותו הדבר.

לאה נס: אנחנו מבינים שיש פה עוד שיקולים שצריך לקחת בחשבון.

לאה נס: משחק במספרים הוא דבר שיכול להטעות.

אופירה אילון: מעבר לתמיכה באנרגיות מתחדשות באמצעות הפרמיות, צריך באותה נשימה גם לקנוס את האנרגיות הקונבנציונאליות בגין אותם מטרדים שהם פולטים.

אופירה אילון: אנחנו מכינים כרגע דוח בשיתוף עם המשרד לאיכות הסביבה בנושא ייעול שימוש במזגני אוויר.

אופירה אילון: אני מאוד מבקשת לחכות עוד חודש עד שהדוח הזה יצא במלואו, כי הצהרות של בואו ונחליף את כל המזגנים הישנים ובואו נחדש את כל הדברים האלה, הן אולי טובות לעיתון "מעריב".

אופירה אילון: אנחנו בודקים את זה כרגע, אנחנו לקראת הוצאה של הדוח המסכם.

אופירה אילון: אני לא בטוחה שהחלפת מזגן החלון אצלנו בבית היא זו שתפתור את בעיות שימור האנרגיה במדינת ישראל.

לאה נס: הוא לא יפתור.

לאה נס: השאלה היא, האם זה יקדם.

אופירה אילון: לא בהכרח.

אופירה אילון: אנחנו בוחנים את הדברים האלה, אנחנו רואים שיש צריכה גדולה מאוד במגזר הציבורי, במגזר המסחרי.

אופירה אילון: יכול להיות ששווה להתחיל את הפעילות שם, ולאו דווקא אצלנו בבית.

אופירה אילון: כן ברור ויש מספרים שמעידים על זה שאם מתקינים מכשירים לא יקרים במבני ציבור, שמכבים באופן יזום את כל המזגנים בשעה חמש אחר הצהרים, או בשעה עשר בלילה בכנסת, אז בשאר הימים אפשר למנוע את הדלקת המזגנים בשעה שמונה בבוקר.

אופירה אילון: הדברים האלה חוסכים 20% באותו מבנה.

אופירה אילון: יש נתונים כאלה מהרבה מאוד רשויות ומועצות אזוריות ומקומיות שהתקינו את המתקנים האלה.

אופירה אילון: המספרים הם חלקים וברורים.

אופירה אילון: אגב, בכל בנייני הלימודים בטכניון שעוברים חידוש, או בבניינים החדשים שמקימים, מתקינים את הדברים האלה, וזה בפירוש חוסך את חשבון החשמל של הטכניון שהוא גם כך נמצא במצב קשה.

רומן ברונפמן: למה לא אמרת לוולנטינה שבטכניון יש קורס לאדריכלות מדברית?

ולנטינה נלין: בתוכנית לא נלמדים כל הדברים שהייתי רוצה שיהיו.

רומן ברונפמן: אבל, יש קורס לאדריכלות מדברית.

אופירה אילון: זה לא אצלנו, זה בבאר שבע.

אופירה אילון: אצלנו יש את כל הנושא הזה של שימור אנרגיה במבנים ובנייה משמרת אנרגיה.

אופירה אילון: יש לנו גם דוגמאות חיות של בניינים שעומדים נושמים וחוסכים אנרגיה וחשמל.

אופירה אילון: נראה לי כאן שכל אחד מושך את הדברים לכיוון שלו.

אופירה אילון: הוגשה תוכנית אב למשק האנרגיה למדינת ישראל והיא פחות או יותר נגנזה בדרך בגלל הנושא הזה של פרויקט D, ובגלל שהתוכנית הזאת הצביעה על זה שלא חייבים להקים את פרויקט D מחר בבוקר, אלא אפשר לחכות שנתיים.

אופירה אילון: היו גופים מסוימים שלא כל כך מצא חן בעיניהם שזו הייתה המסקנה.

אופירה אילון: אני באה ממוסד שהוא לחלוטין חסר פניות וחסר אינטרסים, ואני מציעה להקים פורום אנרגיה מכובד שלתוכו מכניסים את כל הדברים החל משלב התכנון של הבנייה וכו', דרך כל הפעולות האלה שאפשר לעשות במבנים קיימים, כלה במשקי הבית.

אופירה אילון: זה צריך להיות בראייה רחבה.

לאה נס: זה היה אחד הסיכומים של הדוח.

לאה נס: את קוראת לזה פורום וזה אולי נשמע פחות מחייב.

לאה נס: דובר שם על רשות ואז יש צורך בתקציבים, כדי לקדם את העניין.

אופירה אילון: זה חייב להיות נטול פניות.

אופירה אילון: אנחנו מעמידים את הבמה שלנו.

רומן ברונפמן: האם אין היום איזשהו שולחן משותף בין משרדי לכול מי שעוסק בתחום אנרגיה?

רומן ברונפמן: אין.

יבגניה ברנשטיין: יש רק מועצה ארצית.

ציפי איסר איציק: אני רוצה להודות לכולם על המחמאות על הדוח.

לאה נס: מותר לקבל גם ביקורת.

לאה נס: הדוח הוא טוב, יש קצת ביקורת.

לאה נס: אבל זה לא מוריד מערכו של הדוח.

ציפי איסר איציק: אני גם רוצה להודות לוועדה על התפקיד המאוד חשוב שלה בקידום תהליכים שקשורים בעניינים סביבתיים.

ציפי איסר איציק: אני חושבת שהנושא הזה של שימור אנרגיה הוא נושא סביבתי, אבל הוא לא רק סביבתי.

ציפי איסר איציק: אני הצטרפתי לסיור שבעקבותיו יצא הדוח.

ציפי איסר איציק: אנחנו הופתענו לגלות שאת נושא שימור האנרגיה מציגים בעולם כנושא כלכלי קודם כל, ואחר כך כנושא חברתי.

ציפי איסר איציק: עמותת "ידיד" הצטרפה לקריאה שעומדת מאחורי הדוח הזה.

ציפי איסר איציק: היא אומרת מה אפשר לעשות עם כל הכסף הזה.

ציפי איסר איציק: מדובר בקצבאות של אימהות חד הוריות, ובקצבאות הנכים ושכר המינימום ועוד ועוד.

ציפי איסר איציק: כלומר, אנחנו מדברים על נושא שהוא גם כלכלי, גם חברתי, וכמובן גם סביבתי.

ציפי איסר איציק: אני חושבת שהיה טוב אם היינו מקבלים היום תשובות ממשרד התשתיות.

ציפי איסר איציק: אני מצטרפת לקריאה של קודמיי לקיים דיון נוסף שבו יהיה גם נציג של משרד התשתיות שייתן תשובות ברורות לנושא.

ציפי איסר איציק: אנחנו לא המצאנו את כל מה שכתבנו בדוח.

ציפי איסר איציק: כל הדברים הם דברים שידועים בעולם כבר הרבה מאוד שנים.

ציפי איסר איציק: אנחנו חושבים שמשרד התשתיות בוודאי היה צריך לדעת את זה, ואני חושבת שהוא צריך לבוא לכאן ולתת תשובות.

ציפי איסר איציק: אני אשמח אם הוועדה תזמן את נציג משרד התשתיות בנושא הזה.

ציפי איסר איציק: תודה רבה.

לאה נס: תודה רבה.

לאה נס: את אמרת דברים שאיתם ניתן לסכם את הישיבה.

לאה נס: אני רוצה שוב להודות לעמותת אדם טבע ודין על הדוח שהוצג בפנינו שהוא אכן לא רק סביבתי, אלא גם כלכלי חברתי כפי שנאמר פה.

לאה נס: בפתיחת הישיבה אני הבעתי את מחאתי לפרוטוקול על כך שנציג משרד התשתיות לא הגיע לדיון.

לאה נס: הדבר הזה היה נראה לי מאוד מכוון, זה לא תוצאה של תקלה.

לאה נס: אותו הדבר לגבי הסיור.

לאה נס: הוא גם לא הגיע לסיור, למרות שזה היה יכול להיות סיור לימודי שניתן להפיק לקחים ממנו ולהתקדם.

לאה נס: שר התשתיות יקבל כבר היום ממני ומהוועדה את סיכום הישיבה, ואת המחאה שלנו.

לאה נס: אני מקווה שבדיון הנוסף שנקיים הם ימצאו לנכון להגיע.

לאה נס: אני אשלח להם את השאלות שרציתי לשאול אותם במהלך הישיבה.

לאה נס: אני מקווה שנקבל את התשובות שלהם לפני כן.

לאה נס: צריך גם להודות לחבר הכנסת ברונפמן שהיה מאוד פעיל, הוא מקדם הצעת חוק.

לאה נס: אחד הדברים הרלוונטיים ביותר הוא לקדם את החקיקה.

לאה נס: אולי נצליח להוציא מהנפתלין את החוק משנת 1989 הלא פעיל.

לאה נס: תודה רבה לכולם.