ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 391, 2005-02-23 09:00

גאלב מג'אדלה: אתה אומר – שעד חמש שנים - - -

שאול יהלום: הצעת החוק אומרת שאם אחרי שלוש שנים הוא התחיל עם משפחה בתחום הסיעוד, אף אחד לא מגביל אותו מבחינת השנים.

שאול יהלום: הוא יכול להיות עם אותו מטופל 20 שנה.

שאול יהלום: לא תהיה הגבלה, כל עוד המטופל חי או רוצה אותו.

שאול יהלום: זאת אומרת, רק בתחום הסיעוד זה קיים, כי הוא נקשר אליו.

שאול יהלום: זה חוק מצויין.

שאול יהלום: מה הבעיה כעת?

שאול יהלום: הבעיה שלנו היא קו התפר: נוצר מצב שיש אנשים שלא הספיקו שהחוק יחול עליהם.

שאול יהלום: יש לנו אדם אחד, שאת המקרה שלו אני רוצה להעלות, ולפנות למשרד הפנים לנהוג באנשים כמוהו לפנים משורות הדין.

שאול יהלום: האדם הזה, נקשר לעובד שהיה צמוד אליו, אולם העובד עזב את הארץ לפני חלות החוק.

שאול יהלום: האדם הזה הוא נכה מאה אחוז כבר שלושים שנה.

שאול יהלום: הוא החליף עד כה 6 עובדים והוא כותב כאן במכתב, שהוא עומד להתאבד.

שאול יהלום: הוא לא הצליח להתקשר עם אף עובד.

שאול יהלום: האדם הזה פנה לבית-המשפט, שהורה למשרד הפנים, להעביר את העניין לוועדת חריגים.

שאול יהלום: אומר לי האדם, שוועדת חריגים מתכנסת אחת לכמה חודשים והוא כבר שלושה שבועות ללא טיפול.

שאול יהלום: הוא אדם בודד בבית.

שאול יהלום: לכן אני פונה כאן, באמצעות הוועדה, לקבל מאנשי משרד הפנים שנמצאים כאן, הסכמה שבאופן יוצא מן הכלל ולפנים משורת הדין, לתת אשרה לאותו עובד.

שאול יהלום: חברת כוח-האדם מוכנה להביא את אותו עובד להגיע לארץ כדי שיטפל באותו אדם.

יורי שטרן: אני חושב שקודם כל המקרה עצמו חייב טיפול, ואני מסכים עם חבר הכנסת יהלום: כשחוקקנו את החוק לא חשבנו על האפשרויות האלה.

יורי שטרן: בוודאי שהיינו כותבים באיזה ספח שזה חל גם על מקרים כאלה.

יורי שטרן: הייתי רוצה לבקש, שזה לא יחול רק על האדם הזה בלבד ואם יתגלו מקרים דומים, זה יחול גם עליהם.

יורי שטרן: ההתייחסות צריכה להיות עקרונית.

יורי שטרן: אני מבקש ממשרד הפנים להתחשב במצבים האלה.

יורי שטרן: אם האדם הזה יכנס לארץ, ממילא יהיו לו 5 שנות עבודה ואחר-כך, אם מטופל, שיחיה באמת עד 120, ירצה בו, הוא יוכל להמשיך.

יורי שטרן: כל מה שאנחנו מבקשים זה לתת לו לבוא שנית ארצה ולעבוד.

גאלב מג'אדלה: מקובל עליך?

שאול יהלום: בוודאי.

ששי קציר: אתייחס ספציפית לנושא הזה וגם לעניין העקרוני.

ששי קציר: אני מכיר את מקרה הזה וישנה עתירה, שאנחנו אמורים להשיב עליה.

ששי קציר: התיקון שדיברת עליו הוא תיקון חשוב מאוד כי הוא פתר בעיות אנושיות קשות.

ששי קציר: בכל זאת, גם התיקון הזה יש לו גבולות מבחינת היכולת של אותם אנשים שסועדים או האנשים שצריכים סעד.

ששי קציר: התיקון אומר שעובד זר שעובד אצל אדם שנזקק לסיעוד, אכן יוכל להמשיך אצל אותו אדם.

ששי קציר: גם על-פי התיקון לחוק, אנחנו מאפשרים מעבר של עובד זר למישהו שנזקק, עד ארבע שנים מהמועד שאותו עובד זר נכנס לארץ.

ששי קציר: מקרה בפנינו, העובדת יצאה מהארץ בדצמבר 2003 בעוד שהתיקון לחוק נעשה ביוני 2004.

ששי קציר: אני לא נותן כעת את ההחלטה בעניין, כי הנושא צריך להידון אצלנו, אחרי שנלמד את כל הפרטים.

גאלב מג'אדלה: הוא עוד לא נדון אצלכם?

ששי קציר: עוד לא.

ששי קציר: זה אומר שכל המקרים - - -

גאלב מג'אדלה: אבל אתם ידעתם - - -

ששי קציר: זה נמצא בעתירה מינהלית.

גאלב מג'אדלה: אבל ידעתם שאתם באים לוועדה וידעתם שזה יעלה.

ששי קציר: נכון.

גאלב מג'אדלה: וידעתם שזה נושא שכל עיכוב של יום מדבר בעד עצמו.

ששי קציר: זה לא מקרה שעומד בפני עצמו.

ששי קציר: יש באמת המון מקרים שאנחנו מקיימים דיונים בוועדה.

ששי קציר: זה לא כל מספר חודשים.

ששי קציר: במהלך שלושת החודשים האחרונים, אם אני לא טועה, קיימנו ארבעה או חמישה דיונים של הוועדה.

שאול יהלום: 4 – 5 דיונים או 4-5 מקרים?

ששי קציר: דיונים.

שאול יהלום: דיון על כל אחד.

שאול יהלום: זאת אומרת, דיון על 4-5 מקרים?

ששי קציר: לא.

ששי קציר: דיונים זה התכנסות של הוועדה.

ששי קציר: בדרך כלל בהתכנסות כזאת דנים ב- 20 עד 25 תיקים כאלה.

ששי קציר: לאור ריבוי המקרים שמונחים בפני הוועדה, החשנו את הטיפול ואת ההתכנסויות של הוועדה.

ששי קציר: יש נושא עקרוני שצריך לתת עליו את הדעת כי פה הבקשה היא להחיל את החוק: אותה עובדת עזבה את הארץ ורק לאחר שעזבה את הארץ החוק נכנס לתוקף.

יורי שטרן: אני רוצה לשנות את הבקשה, כי הבקשה היא לא להכיל את החוק: רוח החוק ברורה וקובעת שאם לאדם יש מטפל במשך שנים רבות והוא זקוק לו אישית, החוק מאפשר לאותו מטפל להמשיך ללא הגבלה עד שהאדם הזה יפסיק לרצות בו או שפשוט יילך מהעולם.

יורי שטרן: זאת רוח הדברים.

יורי שטרן: היו מקרים של אנשים שיצאו לפני כן.

יורי שטרן: מה שאנחנו מבקשים, זה לתת לאנשים האלה לבוא ארצה שנית על מנת לעבוד אצל אותו מטופל, ואז החוק יחול עליהם בסיבוב החדש.

יורי שטרן: אתה לא צריך לראות בזה הפעלה רטרואקטיבית של החוק.

יורי שטרן: אתה פשוט צריך לאפשר לאותו פלוני מפיליפינים או מתאילנד לחזור, וזה הכל.

גאלב מג'אדלה: לתת חידוש.

ששי קציר: מי שכבר סיים תקופה של 63 חודש, 5 שנים ושלושה חודשים, אנחנו לא מאפשרים לו לחזור בשנית לעבוד בישראל.

שאול יהלום: נניח שהיום היה מסיים, הוא היה ממשיך, נכון?

ששי קציר: נכון.

שאול יהלום: כל פשעו וחטאו שהוא סיים ב- 2003, והיה ממושמע ועזב את הארץ.

שאול יהלום: החוק כמובן לא חל רטרואקטיבית.

שאול יהלום: בינינו לבין עצמנו, מאז קבלת החוק לפני חצי שנה, ועד היום, כמה מקרים יכולים להיות של אנשים שלא התקשרו עם עובדים חדשים?

שאול יהלום: כמה?

שאול יהלום: הרי בחצי שנה או שהם נפטרו, לא עלינו, כי מדובר באנשים קשישים, או שהם מצאו מישהו אחר.

שאול יהלום: נניח שיש במדינת ישראל לא מקרה אחד אלא שניים או חמישה.

יורי שטרן: אפילו מאה.

שאול יהלום: לא יכול להיות מאה.

שאול יהלום: יש שניים שלושה, ואפילו אם יש מאה.

שאול יהלום: לדוגמא, אדם נכה מאה אחוז שלושים שנה, כל יום עבורו זה יסורים נוראיים.

שאול יהלום: טיפלתי בהורים שלי ואני יודע מה זה אדם עם מאה אחוז נכות.

שאול יהלום: פסק הדין היה בינואר, היום אנחנו כבר ב-22 לפברואר, זאת אומרת, חודש ימים אתם לא דנים בעניין.

שאול יהלום: האדם ימות.

שאול יהלום: איפה האנושיות המינימלית?

שאול יהלום: מה אני מבקש ממך?

שאול יהלום: אתה ראש מנהל המרשם, תגיד שאתה לוקח על עצמך ובאחריותך שהאדם הזה מקבל היום אישור להביא את העובד.

שאול יהלום: עכשיו נדון עוד חודשיים ועוד פעם תהיה וועדה.

שאול יהלום: מה זה העניין הזה?

שאול יהלום: תראה, זה לא אדם כמונו, אני יכול לחכות עם כל דבר עוד כמה שנים, וגם אתה.

שאול יהלום: מדובר באדם שימיו ספורים, אלה אנשים קשי-יום, אנשים סיעודיים, במאה אחוז נכות.

שאול יהלום: איפה הרגישות שלכם?

שאול יהלום: מה קורה לכם?

ששי קציר: אני לא חושב שזאת שאלה של רגישות.

יורי שטרן: זה כן, בין היתר.

ששי קציר: זה מה שהחוק מאפשר לנו.

ששי קציר: אני אגיד לך עם איזה מקרים אנחנו מתמודדים היום: מקרים של עובדים זרים, ששהו בארץ תקופה לא חוקית והגיעו לאדם סיעודי שנמצא במצב קשה, נקשרו אליו, והם שוהים תקופה לא מבוטלת בלתי חוקית.

ששי קציר: על-פי החוק הוא לא יכול להמשיך שם.

ששי קציר: הוא נמצא בארץ שבע שנים ואפילו מעבר לכך.

ששי קציר: כאשר הוא עובד בלתי חוקי והוא נמצא אצל אדם סיעודי.

ששי קציר: מה אני צריך לעשות?

יורי שטרן: להשאיר אותו.

שאול יהלום: אבל כאן לא מדובר על המקרה הזה.

ששי קציר: זה לא נגמר במקרים כאלה.

ששי קציר: מבחינת החוק אני לא יכול לאפשר לאנשים להישאר, לצערי הרב, אצל אותו אדם סיעודי.

ששי קציר: כי החוק לא מאפשר לי.

שאול יהלום: קודם כל אתה רואה שיש פה יושר מעצם העובדה שהוא פנה לבית המשפט.

שאול יהלום: אדם לא חושף את עצמו לחקירה של המדינה ולעתירה לבית משפט, אם ידיו לא נקיות.

שאול יהלום: קודם כל יש כאן נקיון.

שאול יהלום: אתה רואה שבית המשפט לא דחה אותו על הסף, אז יש כאן קייס.

גאלב מג'אדלה: והעובד לא נשאר בארץ.

שאול יהלום: יש כאן כל הסיבות לדון לפנים משורת הדין.

וילמה מאור: כשהעובדת עזבה את הארץ היא היתה בחופשה.

וילמה מאור: נותר לה חודש וחצי של אישור שהייה בארץ ומשרד הפנים לא אישר לה לחזור כי נותר לה חודש וחצי, והיא לא חזרה.

ששי קציר: אדוני היושב-ראש, צריך גם להגיד שלאותו אדם יש היום עובדת סיעודית.

וילמה מאור: אין לו.

וילמה מאור: כבר שלושה שבועות אין לו.

ששי קציר: לפי הרישומים שלי יש לו עובדת.

שאול יהלום: אתם לא עובדים בזמן אמת.

שאול יהלום: אני אמרתי שהוא החליף 6 עובדות.

שאול יהלום: אז אתם נגעתם ביום אחד שהיתה לו עובדת.

שאול יהלום: הרי אמרתי את זה, כאן לפרוטוקול, שהיו לו 6 עובדות, אבל כיום אין לו עובדת.

שאול יהלום: אני אקרא לך מה הוא אומר: "אני הולך להתאבד".

שאול יהלום: אנחנו קוראים על כל הוועדות שלכם, פה לפנים משורת הדין, פה על הקפאת גירוש ילדים, כל הזמן זה מופיע בעיתון.

שאול יהלום: כשאתם רוצים אתם יודעים לדון מעבר לחוק, מעבר לתקנות, מעבר לועדות שרים, מעבר להנחיות היועץ המשפטי לממשלה, הכל אפשר.

שאול יהלום: אבל כשיש כאן מקרה הומני שצריך לבוא לקראת אדם קשיש, לפתע אי אפשר לעשות שום דבר.

שאול יהלום: בסדר.

שאול יהלום: אני לא מקבל שום תשובה אחרת מלבד שאתה תצהיר עכשיו לוועדה, שהיום אתה חוזר למשרד ונותן אישור לחברה להביא את העובדת.

שאול יהלום: אם אתה לא נותן את האישור הזה, מבחינתי, לא נתת שום דבר.

שאול יהלום: תודה לאדוני היושב-ראש.

שאול יהלום: אני לא מסוגל להמשיך.

ששי קציר: אני מציע שאם רוצים לעשות שינוי בחוק, אפשר לעשות שינוי בחוק.

שאול יהלום: זה רשעות וחוסר אנושיות.

שאול יהלום: צריך לסלק את כל צמרת המשרד.

גאלב מג'אדלה: שאול, אנחנו מבינים שאתה נסער כי אתה רוצה לעזור לאדם חסר ישע ובהחלט אנשי ציבור צריכים להיות רגישים לאזרח.

רפאל בן חור: אדוני היושב-ראש, אנחנו פקידי מדינה בכירים, אני חושב שאתם צריכים להעיר לחבר-הכנסת היקר על התגובה הזאת.

רפאל בן חור: אני חושב שהיא תגובה לא במקום.

רפאל בן חור: אני חושב - - -

גאלב מג'אדלה: אם אתה רוצה מעיר לאיש ציבור - - -

רפאל בן חור: תוריד את איש הציבור.

רפאל בן חור: אני רק רוצה להגיד - - -

גאלב מג'אדלה: אתה לא ביקשת ממני זכות דיבור.

גאלב מג'אדלה: אם אתה רוצה שאני אעיר לאיש ציבור שהראה התנגדות מסויימת, משום שהרגיש נפגע, קודם כל תיתן דוגמא נכונה, תבקש זכות דיבור.

גאלב מג'אדלה: אני עוד לא מכיר מסגרת שניהלתי, שכל אחד מדבר מתי שהוא רוצה.

רפאל בן חור: אני מתנצל.

רפאל בן חור: אני רוצה להביע עמדה לחצי דקה שאולי תעזור לנו להתייחסות - - -

גאלב מג'אדלה: אתה ממשיך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו בהחלט מצטערים על ההתבטאות של חבר הכנסת יהלום אבל אנחנו מבינים שהאיש נסער.

גאלב מג'אדלה: האיש מטפל באדם חסר ישע שכתב ופנה והנושא נדון והוא לא מקבל תשובה.

גאלב מג'אדלה: מר קציר, קיבלנו ממשרד הפנים תשובה שהוועדה שלכם מתכנסת מידי מספר חודשים.

גאלב מג'אדלה: עכשיו אתה אומר שקיימתם הרבה ישיבות.

גאלב מג'אדלה: אז מה האמת?

גאלב מג'אדלה: הוועדה מתכנסת מידי כמה חודשים או לעיתים קרובות?

ששי קציר: אמרתי שבמהלך שבארבעת החודשים האחרונים היו בין 4 ל- 5 התכנסויות.

ששי קציר: אני לא יודע ממי קיבלתם את הנתונים.

גאלב מג'אדלה: ממשרד הפנים, מהלשכה שלך.

ששי קציר: אני מצטער שזאת התשובה שניתנה, מאחר ואני יושב-ראש הוועדה אני מקווה שתקבל את מה שאמרתי.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מקבלים את הודעת אדוני שהוועדה מתכנסת לעיתים קרובות.

גאלב מג'אדלה: אני חוזר לעניין, אנחנו בהחלט רוצים שחברי-הכנסת ישמשו דוגמא ואנחנו גם בני אדם.

גאלב מג'אדלה: אם חבר-כנסת, שליח ציבור רוצה לעזור לאזרח ומרגיש שלא מטפלים בנושא אנושי, רגיש, בנושא של חיי אדם, כראוי והוא לא יכול לעזור, אז, לצערי הרב, הוא לא יכול לכבוש את עצמו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מבינים את זה ולא מסכימים עם זה.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שההתבטאות של חבר-הכנסת יהלום היתה מתוך רגשות מסויימים.

קריאה: רגשות טלוויזיוניים.

גאלב מג'אדלה: אני מכיר את חבר הכנסת שאול יהלום כמה חודשים, הוא חבר ועדת עבודה והרווחה והבריאות, הוא לא מחפש תקשורת ולא טלוויזיה.

ששי קציר: אני לא רוצה להגיב על מה שנאמר, אבל אני מוחה על כך שמנסים ליצור איזו תמונה כאילו יש אנשים קשיי-לב, רעים, שלא מתחשבים באנשים, ויש אנשים אחרים שליבם רחום והם מבינים את האנשים.

ששי קציר: מידי יום אני מתעסק בעשרות מקרים שכל מקרה הוא עולם ומלואו.

ששי קציר: אם רוצים להתמודד עם דברים כאלה, שיהיה שינוי בחקיקה.

ששי קציר: זה יתן לי יכולת תמרון.

ששי קציר: מה שקורה פה, לא נותן לי יכולת תימרון.

ששי קציר: לא סתם נתתי דוגמאות שיש היום עובדים זרים שעובדים אצל אנשים סיעודיים, שהגיעו אליהם שלא כחוק, התקשרו איתם, והיום מבחינת החוק אני לא יכול לאפשר להם להישאר.

ששי קציר: אז אני עושה את הפעולה הרעה ואומר לאדם שהוא לא יכול להישאר בישראל וצריך לעזוב.

ששי קציר: אם רוצים לשנות את החוק, בבקשה.

גאלב מג'אדלה: מר קציר, מה שאתה מצביע עליו, אנחנו מגבים אותך.

גאלב מג'אדלה: מה שאתה אמרת זה משהו שונה ממה שדיבר חבר-הכנסת שאול יהלום.

גאלב מג'אדלה: העובדת עזבה את הארץ, לא עברה על החוק.

גאלב מג'אדלה: המקרה הוא שונה.

גאלב מג'אדלה: כל מה שמבקשים ממך לנסות לפעול - - -

ששי קציר: להחיל את החוק רטרואקטיבית.

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: לתת לה להיכנס שנית.

גאלב מג'אדלה: אני שואל אותך שאלה: החוק הוא חוק, אנחנו הראשונים שמכבדים את זה, כי אנחנו חוקקנו אותו, אנחנו המחוקקים.

גאלב מג'אדלה: אבל החוק בא לסייע לאזרח.

גאלב מג'אדלה: החוקים נועדו לעשות אותנו חברה יותר טובה.

גאלב מג'אדלה: יום אחד נהיה מבוגרים ונצטרך את כל הרגעים האלה בשביל כולנו.

גאלב מג'אדלה: החוק בא להיטיב עם האזרח כדי לשמור על האזרח ולסייע לו.

גאלב מג'אדלה: קיימת ועדת חריגים.

גאלב מג'אדלה: בשביל מה יש ועדת חריגים?

גאלב מג'אדלה: לא בשביל לדון במקרים שהחוק לא עונה עליהם?

גאלב מג'אדלה: לשם מה קראו לוועדה ועדת חריגים?

ששי קציר: זה בכדי לפתור בעיות הומניטריות.

ששי קציר: אני רוצה שתבינו, לאותו אדם יש עובדת סיעודית.

יורי שטרן: כרגע אין לו.

ששי קציר: המקרה שלו לא שונה ממקרים אחרים של אנשים סיעודיים, שלצערי הרב מגיעים אליהם עובדים סיעודיים והם עוזבים אותם.

גאלב מג'אדלה: אתה מחית על כך שיש אנשים שרוצים להצטלם, רחמנים בני רחמנים, ויש אנשם גסי רוח עם לב קשה.

גאלב מג'אדלה: אבל אני שואל אותך, ועדת חריגים קיימת כדי לטפל במקרים מסוג זה.

גאלב מג'אדלה: מה יקרה לנו, לכולנו, ולחוק שלנו?

גאלב מג'אדלה: הגברת מילאה את החוק וחזרה לארץ מולדתה, שהתה שם חודשיים או שלושה, היתה בסדר והאזרח כאן היה בסדר, ששלח אותה הביתה.

גאלב מג'אדלה: ניקח את המקרה הזה, נכניס אותו למסלול של חריגים, נאשר אותו ונחזיר אותה לארץ לפתור את הבעיה של האדם הזה.

גאלב מג'אדלה: איפה הבעיה?

יורי שטרן: איפה זה מנוגד לחוק?

גאלב מג'אדלה: זה לא מנוגד לחוק, זה חריג.

ששי קציר: מי שהשלים פה תקופה של 5 שנים כעובד ויצא את הארץ, אנחנו לא מכניסים - - -

יורי שטרן: איפה זה כתוב?

ששי קציר: בחוק הכניסה לישראל.

יורי שטרן: תצטט לי מהחוק.

ששי קציר: אני לא יכול לצטט לך.

יורי שטרן: בחוק אין דבר כזה.

יורי שטרן: יש נהלים שאתם קובעים.

יורי שטרן: ברשותך כבוד היושב ראש - - -

גאלב מג'אדלה: יש פה יועצת משפטית של משרד הפנים?

גאלב מג'אדלה: את מוכנה להתייחס?

שרה ליפשיץ: יש כאן שני דברים שונים.

שרה ליפשיץ: למה אתם מתייחסים?

יורי שטרן: אומר מר קציר שעובד ששהה בארץ כך וכך שנים, לפי החוק אסור לתת אישור שני לעבוד בארץ לאחר שחזר לארצו ומבקש לבוא ולעבוד שנית.

יורי שטרן: שבחוק יש איסור על זה.

שרה ליפשיץ: זה רשום רק שלא הודיעו לי שזה יהיה הנושא אז לא הבאתי את זה איתי.

יורי שטרן: למיטב זכרונך, זה בחוק?

שרה ליפשיץ: לדעתי כן.

יורי שטרן: אם זה בחוק אז ידיך כבולות.

יורי שטרן: אם זה בנוהל - - -

שרה ליפשיץ: זה לא בנוהל, זה בחוק הכניסה.

יורי שטרן: אז תבדקו.

יורי שטרן: למה כעס חבר הכנסת יהלום ולמה אני מניח שכולנו לא שבעי רצון מהצגת הנושא?

יורי שטרן: אני מצפה מעובד ציבור לא להיות רובוט שממלא אחרי פקודות, אלא להתייחס לגופו של מה שהוא עושה.

יורי שטרן: קודמך בתפקיד היה אקטיביסט מידי לחומרה.

יורי שטרן: הוא שינה את הנוהלים ופירש נוהלים ועשה נוהלים לא כתובים בשביל להחמיר עם אנשים.

יורי שטרן: אתה, למזלנו, לא עושה את זה.

יורי שטרן: אבל זה לא אומר שלא כדאי להיות אקטיביסט בכיוון ההפוך, ולהגיד: "אני כמופקד על המערכת רואה דברים אכזריים שלא מקובלים מבחינה אנושית.

יורי שטרן: אני בא לשר שלי ואומר לו שכך וכך המצב, יש אלי פניות.

יורי שטרן: אני חושב שמאחורי המקרים האלה, במקרים רבים, עומדת טרגדיה אמיתית של אנשים.

יורי שטרן: אני מבקש לבדוק איך אפשר ליזום שינוי חקיקה או שינוי נוהלים".

יורי שטרן: כמו שאמרו יושב-ראש הוועדה ויושב-ראש ועדת העבודה והרווחה - החוקים והנוהלים זה לא תורה מסיני.

ששי קציר: אני ה עליתי את זה כבר לשר הפנים.

יורי שטרן: אז למה אתה לא אומר לנו את זה?

ששי קציר: אני העליתי את זה כבר לשר הפנים כי זה עלה על רקע המקרים שאמרתי שהם מקרים של התקשרות בין מעסיק לעובד שמבחינת החוק היום אני לא יכול להשאיר אותו.

ששי קציר: יש לנו רעיונות איך להתגבר על הדברים האלה כדי לפתור על בעיות אנושיות.

יורי שטרן: זה מאוד חשוב, אפילו ביחסים של חברי-הכנסת איתכם.

יורי שטרן: לי מאוד חשוב להבין שאתה רואה את הצד האנושי הזה, שאתה מודאג ממנו, ושאתה מנסה למצוא פתרון במסגרת הסמכויות שלך.

יורי שטרן: אתה לא צריך להסתיר את זה.

יורי שטרן: אלה דברים יפים שצריכים להעלות אותם ולשים אותם על השולחן.

ששי קציר: עשינו המון פעולות.

ששי קציר: אתמול היה דיון בוועדת עובדים זרים.

ששי קציר: לדוגמא, אחת הבעיות שהוצגה בפנינו, אלה עובדים זרים שמטפלים בנכים.

ששי קציר: שם יש בעיה אנושית קשה מאוד והעובדים הזרים לא כולם מתקשרים עם הנסעד.

ששי קציר: יש כאלה שבאמת באים לתקופה קצרה ועוזבים את האנשים ויש כאלה שנשארים תקופה הרבה יותר ארוכה.

ששי קציר: בתוך כל המערכת הזאת אנחנו מנסים למצוא פתרונות כדי שבאמת שנוכל לסייע לאנשים שנזקקים לסיעוד.

ששי קציר: אם יש דברים שמתנגשים עם החוק, וידי כבולות, אז ידי כבולות.

ששי קציר: זה לא אומר שלא צריך לחפש דרכים.

ששי קציר: אני לא אמרתי את זה.

גאלב מג'אדלה: יש לי הערכה רבה לעובדי מדינה שיש להם תחום אחריות וסמכות.

גאלב מג'אדלה: כאשר עובד מדינה רואה חבר-כנסת, איש ציבור, ראש ועדת עבודה ורווחה, מטפל באנשים האלה ומכיר אותם הוא פונה אליך.

גאלב מג'אדלה: זה כבר לא מקרה פרטי שאתה רוצה לעזור לשכנה שלך, שאתה חשוף או נמצא בעבירה על החוק.

גאלב מג'אדלה: אני אומר לך כעצה: פונה אליך ראש ועדה בכנסת לעזור לאזרח.

גאלב מג'אדלה: יש לך גיבוי מוסרי ומעבר לזה לפעול במסגרת חריג כדי להענות לבקשה הזאת.

ששי קציר: אני רוצה לומר לך שאני מתייחס לכל פניה שמופנית אלי, בלי קשר למי ששלח את הפניה.

גאלב מג'אדלה: זה חשוב מי שלח את הפניה.

גאלב מג'אדלה: יש הבדל אם פונה אליך חבר-כנסת יושב ראש ועדת עבודה ורווחה או פונה אלך שכנה שלך.

גאלב מג'אדלה: יש הבדל עצום, עם כל הכבוד.

גאלב מג'אדלה: אין הבדל בין שני המקרים?

ששי קציר: לפי המקרה ולא לפי הפונה.

גאלב מג'אדלה: המקרה והפונה שניהם יחד.

גאלב מג'אדלה: אני מתרשם לא טוב.

גאלב מג'אדלה: כי אנחנו אנשים - - -

יגאל דוכן: זה שאנחנו עומדים על החוקים?

גאלב מג'אדלה: אני אמרתי שאני מתרשם לא טוב מזה שאתה עומד על החוק?

גאלב מג'אדלה: אני מתרשם לא טוב כשאנחנו לא מכבדים גמישות מסויימת, שמתחשבת באדם.

גאלב מג'אדלה: עם כל הכבוד לחוק, אני מכיר אנשים שנאחזים בחוק ואומרים זה הכל.

גאלב מג'אדלה: אז נקדם הצעת חוק שתיתן לך גמישות.

ששי קציר: בסדר גמור.

גאלב מג'אדלה: אנחנו נפרדים מהנושא הזה, לא קיבלנו תשובה.

גאלב מג'אדלה: נעביר לחבר-הכנסת שאול יהלום את מה ששמענו אחרי שהוא הלך.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת זנדברג, אני מבקש את סליחתך.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מתחילים בנושא שלך אחרי שנאפשר ליורי שטרן לדבר.

יורי שטרן: ביקשתי בישיבה הזאת להעלות שני נושאים.

יורי שטרן: הראשון, המשך הדיון שהתקיים בממשלה ולא הסתיים – עניין הכנסת רוסיה לשורה של מדינות שמדינת ישראל לא מבקשת מאזרחיהם אישורי כניסה לצורכי תיירות.

יורי שטרן: השני, הוא המשך הדו-שיח הארוך שלנו בוועדה זו וגם בוועדת עליה וקליטה – הטיפול של מינהל האוכלוסין, בפניות אזרחים זרים בנושא אזרחות, תושבות, איחוד משפחות וכדומה.

יורי שטרן: היה דוח של אגודה לזכויות האזרח.

יורי שטרן: הדוח הזה נמסר למשרד הפנים עוד בטרם הגיע בכלל אלינו לכנסת.

יורי שטרן: עשינו ישיבה מיוחדת של הוועדה על הדוח הזה.

יורי שטרן: ביקשנו ממר ששי קציר, היות והוא חדש ונכנס אחרי שנכתב הדוח, לכן הוא לא אחראי עליהם באופן אוטומטי, להתייחס לממצאי הדוח.

יורי שטרן: ציינת, אדוני, את חשיבות הטיפול כשפונה חבר-כנסת.

יורי שטרן: אני אגיד למה?

יורי שטרן: זה לא עניין של פרוטקציה.

יורי שטרן: כי כאשר יושב-ראש ועדת העבודה והרווחה פונה בנושא סיעוד, שזה במסגרת העבודה שלו, ומטפל במקרים שהובאו בפניו, יש לכך חשיבות ציבורית רבה, מעבר למקרה פרטי ספציפי.

יורי שטרן: כך גם במקרים שאני הפניתי אליכם כיושב-ראש ועדת הפנים של הכנסת.

יורי שטרן: זה לא סתם מקרים, כל מקרה זה חיי אדם וחשוב לטפל בו.

יורי שטרן: אבל פה יש סוגיות שלמות עומדות מאחורי כל מקרה ומקרה.

יורי שטרן: אני לא מבין איך אחרי כל הפניות החוזרות האלה במשך שנה וחצי לא מקבלים תשובה.

יורי שטרן: אז נגיד שסגרנו את הדף הקודם עם הרצל גדז'.

יורי שטרן: אני לא רוצה לחזור לכל מה שאני חושב עליו.

יורי שטרן: אבל עכשיו אתה יושב במערכת ואני פונה אליך, והבאנו לפה שני מקרים - - -

גאלב מג'אדלה: חבר-הכנסת שטרן, הוא גם לא פה.

יורי שטרן: בסדר, זה לא אישי, זה מבחינת הטיפול.

יורי שטרן: הבאתי אדם עם אחד מבניו.

יורי שטרן: המשפחה הם אזרחים, הבן אומץ על-ידי המשפחה מגיל רך וגדל פה, ועדיין אין לו מעמד במדינת ישראל.

יורי שטרן: ביקשנו לבדוק למה ואיך.

יורי שטרן: זה היה ב- 7.12 אשתקד, והיום אנחנו ב- 23.2, ועדיין אין תשובה.

יורי שטרן: כמו שאין תשובה למקרים רבים, כאשר חלק אנשים נמצאים, שלא בצדק, במעצר.

יורי שטרן: משרד הפנים מטפל שנה וחצי בבקשה של אחד בשם סמיונוב, שמבקש להסדיר את המעמד שלו בארץ.

יורי שטרן: הוא לא פה ולא שם.

יורי שטרן: משרד הפנים לא נותן לו תשובה.

יורי שטרן: המשטרה עצרה אותו ושמה אותו במאסר.

יורי שטרן: השופט ביקש לדעת ממשרד הפנים מה קורה.

יורי שטרן: אני ביקשתי לבדוק למה הטיפול לוקח הרבה זמן ולהודיע למשטרה שלא יאסרו אותו כי הוא אצלנו בטיפול.

יורי שטרן: אני לפחות לא יודע שהבקשה הזאת כובדה.

יורי שטרן: גברת אחת בת 82 מבקשת שיבוא חבר ילדותה, שהוא אדם נשוי, שחי באחת ממדינות חבר העמים, שנה היא לא מקבלת תשובה חיובית לבקשה הזאת.

יורי שטרן: ועוד ועוד ועוד.

ששי קציר: היא קיבלה ממני מכתב בינואר.

יורי שטרן: יכול להיות שהיא קיבלה, אני לא קיבלתי.

יורי שטרן: צריך לטפל גם בבקשות שלנו, אנחנו גם אזרחים, בין היתר.

יורי שטרן: אני לא יכול להבין איך משרד ממשלתי שעובד עם אוכלוסיה מתנהג ככה.

יורי שטרן: אני חוזר לדוח.

יורי שטרן: הדוח מדבר על הרבה פגמים, גם מול אוכלוסיית העולים, גם במזרח ירושלים לגבי איחוד משפחות ערביות וכו'.

יורי שטרן: יש פה טיעונים מאוד קשים.

יורי שטרן: התגובה שלך, מר קציר, מאכזבת פעמיים.

יורי שטרן: חוץ מזה שאתה משתלח בכותבי הדוח כי הם לפעמים משתמשים בביטויים קשים, אבל הם גוף חוץ פרלמנטרים.

יורי שטרן: מותר להם, הם לא קיללו פה, הם השתמשו בביטויים קשים ולא מעבר לזה.

יורי שטרן: אין פה לשון רע.

ששי קציר: הם תיקנו גם מה שהם כתבו בטיוטה הראשונה.

יורי שטרן: בסדר, אבל כעובד ציבור אני מציע לך ולנו חברי-הכנסת, להתייחס לגופו של עניין מעבר למלל.

יורי שטרן: לגופו של עניין, הם ציינו הפרות על גבי הפרות של זכויות אזרח, כבוד האדם, וחיי הפרט.

יורי שטרן: ואתה בתגובה שלך לא מתייחס לאף סוגיה.

יורי שטרן: אחרי שאתה אומר שהם משמיצים את מינהל האוכלוסין, ושאתם עובדים בשקיפות מלאה, מה אתה כותב?

יורי שטרן: שנתת הוראה לשנות את הנוהלים, שאתה מסכים שהנוהלים צריכים להיות גלויים והם אינם גלויים.

יורי שטרן: זאת אומרת, אתה מכיר בכך שהם אינם גלויים.

יורי שטרן: אז איזו שקיפות יכולה להיות כאשר הנוהלים שלפיהם מקבלים החלטות אינם גלויים לציבור?

יורי שטרן: גם לנו לוועדת הפנים של הכנסת לא נשלח החומר.

יורי שטרן: ביקשנו נוהלים אמרו לנו שמתקנים אותם.

יורי שטרן: אותי לא מעניין מה אתם מתקנים, אני רוצה לראות את הנהלים שיש היום בלשכות שלך.

יורי שטרן: תן לי את זה.

יורי שטרן: אחר כך תתקן ותשלח עדכון.

יורי שטרן: עד היום הנוהלים שלכם לא פתוחים לציבור, כולל חברי-הכנסת, כולל ועדת הפנים של הכנסת, שמופקדת מעליך.

יורי שטרן: ואתה כותב שאתה עובד בשקיפות מלאה.

יורי שטרן: איזה שקיפות?

יורי שטרן: אחר כך אתה אומר: כן, יש לנו שונות בין הלשכות.

יורי שטרן: שלשכה אחת מקבלת החלטה שונה במהותה מלשכה אחרת.

יורי שטרן: אז על איזה שקיפות אפשר לדבר אם אפילו לשכות של משרד הפנים לא יודעות מה בדיוק הנוהל?

יורי שטרן: בתגובות שלך אתה הכרת בדברים מרכזיים בדוח, אז חבל שאתה משתלח בדוח.

יורי שטרן: טוב לשמוע שאתה עוסק בתיקון ובעדכון.

יורי שטרן: אני לא מבין למה אין לנו בכנסת את הנוהלים שלכם.

יורי שטרן: אני לא מקבל את זה ששלושה חודשים אחרי פרסום דוח כה חמור אין שום התייחסות לאף סוגיה ולאף מקרה.

יורי שטרן: אני חושב שזה פשוט זלזול בוטה בכבוד הכנסת ובמעמדה בציבור בכך שחבר הכנסת, ראש הוועדה - - -

מרינה סולודקין: נבחרי ציבור שמייצגים את האינטרסים של הציבור.

יורי שטרן: לראש ועדה לא מגיע, גם אחרי חצי שנה וגם אחרי שלושה חודשים, לקבל תשובה למקרים שלפעמים הם מאוד דחופים?

יורי שטרן: אני חושב שאתם ממשיכים לעבוד כמו מיניסטריון, כהגדרת האגודה לזכויות האזרח.

יורי שטרן: העברתי את החומר למבקר המדינה.

יורי שטרן: קיבלתם נזיפה מנציבות שרות המדינה על כך שאתם לא עונים.

יורי שטרן: ואני אומר, היום כשאני יושב ראש ועדה לביקורת המדינה, הנושא הזה יעלה בוועדה ואני מצפה ממך להודעה חד-משמעית: "טעינו, עשינו הרבה דברים שאנחנו חייבים לבחון את עצמנו.

יורי שטרן: אני אתן תשובה לכל מקרה ומקרה שמצויין בדוח.

יורי שטרן: אני אתייחס לכל סוגיה וסוגיה, ואגיד איך אנחנו מתקנים ומה נכון ומה לא נכון.

יורי שטרן: איפה עבדנו לפי הנוהל, וכנראה שהנוהל מחייב תיקון, ואיפה באמת הגוף שלנו עבר את סמכויותיו וזה גרם נזקים".

יורי שטרן: חייהם של אנשים נהרסו בגלל זה.

יורי שטרן: אתה בשבילם אלוהים.

יורי שטרן: כי בידיך ההחלטה לחיות או למות.

יורי שטרן: זה שיא החוצפה מבחינת המערכת לא להתייחס לפניות של חברי הכנסת.

מרינה סולודקין: זה מרד של בירוקרטים נגד נבחרים.

יורי שטרן: זה לא אישי לששי קציר.

גאלב מג'אדלה: אנחנו יכולים לתאר את זה בדרכים יותר רגועות.

גאלב מג'אדלה: זה לא יאה למעמד ולמסגרת.

יורי שטרן: אני מסכים איתך, כבוד יושב-הראש, אבל כאשר מערכת ציבורית, שירות המדינה, לא רק שלא עומד בדרישות החוק שלכל אזרח מגיע - - -

גאלב מג'אדלה: אני לא חולק על תוכן דבריך.

יורי שטרן: זה לא אישי.

גאלב מג'אדלה: לא חולק עליך, כולנו בני אדם, כבוד האדם מחוייב בעקרון של נימוס אלמנטרי.

גאלב מג'אדלה: גם אם אדם טועה ולא בסדר, גם אם אדם לא מוצא חן בעינינו הוא היה ונשאר אדם - - -

אליעזר זנדברג: הבעיה היא שעד עכשיו אף אחד לא מודה שהוא טעה.

אליעזר זנדברג: עד עכשיו כולם מספרים שהכל בסדר.

גאלב מג'אדלה: הוא עוד לא השיב.

יורי שטרן: אני לא מפנה אישית את המילה "חוצפה" לאף אחד.

יורי שטרן: אני אומר שהמערכת הזאת היא זאת שמתנהגת כך.

יורי שטרן: רק משפט אחד בשביל לתת דוגמא להתייחסות.

יורי שטרן: לפני הישיבה הזאת שהוזזה פעמיים, שלחתי מחדש בשם הוועדה ואחר כך מוועדה אחרת, את הרשימות של המקרים שביקשתי להתייחס אליהם.

יורי שטרן: לקראת הישיבה היום שוב שלחתי.

יורי שטרן: אתמול התקשרו מלשכתך ושאלו: על איזה מקרים ביקשתם להגיב?

יורי שטרן: זאת פחות או יותר ההתייחסות לישיבה בכנסת ולהכנות לקראתה.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו צריכים לזכור שיש לנו עוד נושא.

גאלב מג'אדלה: עדיין מגיע ליושב היוצא פריבילגיות של היושב-ראש הנכנס אבל אל תנצל אותן עד תום.

ששי קציר: רק כמה מילים על הדוח שיצא.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא דנים בדוח.

גאלב מג'אדלה: אם אתם רוצים, נדון בדוח.

גאלב מג'אדלה: עדיף להתייחס לנושאים שהעלה יורי שטרן כדי שנעלה את הנושא השני של חבר-הכנסת אליעזר זנדברג.

ששי קציר: יש מספר מקרים שהפנו אלינו.

ששי קציר: דיברתי עם יורי לפני חודש.

ששי קציר: באמת היתה תקלה בהגהה של הפניה הראשונה.

ששי קציר: קיבלנו את המקרים ואני רוצה לתת תשובות למקרים שהועלו בפנינו.

ששי קציר: המקרה הראשון הוא הגברת ישפול רוזה - - -

גאלב מג'אדלה: מר קציר, אני לא ממליץ לך לקחת כרגע את המקרים, יש יותר מעשרה מקרים.

ששי קציר: זה מה שביקשת.

גאלב מג'אדלה: אני לא מציע שתתיחס לכל מקרה ומקרה.

גאלב מג'אדלה: אני מציע שתיתן תשובה עקרונית.

ששי קציר: אני מוכן להוציא היום מסמך אליך.

גאלב מג'אדלה: עדיף לי שתיתן התייחסות מיוחדת ספציפית לעניין ולשפר את הידברות ביניכם, כי לי זה הרבה יותר חשוב.

גאלב מג'אדלה: אמנם חשוב לי כל מקרה אבל אני מעדיף שהסגנון יהיה - - -

ששי קציר: ניגש לעניין של האשרות - - -

גאלב מג'אדלה: תיתן מכתב מסודר.

ששי קציר: תגידו למה אתם רוצים שאני אתייחס?

מרינה סולודקין: בצורה עקרונית לכל העשרה מקרים.

גאלב מג'אדלה: אני לא רוצה עכשיו להמשיך את הויכוח ביניכם.

גאלב מג'אדלה: אם אתה תיתן תשובות הויכוח יימשך, זה לא יתרום לאווירה.

גאלב מג'אדלה: אני מניח שבדקת את הנושאים ואתה מוכן להתייחס ולהתמודד עם נושאים של חבר הכנסת יורי שטרן.

גאלב מג'אדלה: אתה תיתן מכתב מסודר ואפילו תקיימו שיחה אם צריך.

יורי שטרן: אבל אני שאלתי גם שאלה עקרונית: למה עדיין לא נשלח לנו חומר של הנוהלים, גם אם הם בעדכון אני רוצה את אלה שהיו עד כה.

גאלב מג'אדלה: אני אוציא מכתב מחודש לגבי הנושאים שהעלית למר קציר ואני סמוך ובטוח שעכשיו, אחרי שהוא שמע וראה ולמד וגם השכיל, תהיה לו התייחסות עניינית מסודרת.

יורי שטרן: גם לדוח עצמו וגם לכל סעיף וסעיף.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא שני צדדים אנחנו צד אחד ותפקידנו לקדם את הנושא של טובת האזרח.

גאלב מג'אדלה: כך זה צריך להיות.

ששי קציר: לגבי הנהלים: עד לפני חודש וחצי-חודשיים הנהלים היו באתר שלנו באינטרנט.

ששי קציר: הורדנו את כל הנהלים כי הקמנו צוותי עבודה כדי לעשות את העדכונים הנדרשים.

ששי קציר: כשהתייחסתי בדוח לשונות, התייחסתי לכך שבשנים האחרונות היו שינויים אז לא תמיד הכניסו את השינויים האלה לתוך הנהלים.

ששי קציר: זה יצר מצב של שונות.

יורי שטרן: את זה אני לא מבין.

יורי שטרן: מה זאת אומרת שינויים?

גאלב מג'אדלה: הנהלים לא עודכנו.

ששי קציר: אם היתה החלטה של בית משפט והיא חייבה אותנו - - -

גאלב מג'אדלה: היו עידכונים ולכן הם הורידו את זה מהאתר כדי לעדכן.

ששי קציר: לכן יש צוותים מקצועיים שעובדים.

ששי קציר: התחייבתי לשר הפנים שעד אפריל-מאי אשלים את המלאכה כך שיהיה עדכון לכל הנהלים שלנו, וכל הנהלים יופיעו באתר האינטרנט.

יורי שטרן: יש עוד דברים שהעליתי לסדר היום.

גאלב מג'אדלה: אני לא יכול, נותרו לנו עוד עשרים דקות ואני חייב לתת לחבר הכנסת אליעזר זנדברג להעלות את הנושא שלו.

גאלב מג'אדלה: אני מוכן לחזור לדיון הזה עוד פעם.

מרק סופר: לא הבנתי על מה אנחנו הולכים לדבר?

מרק סופר: זומנו לדיון בעניין ביטול אשרות כניסה לרוסים לשעה 9.00.

מרק סופר: אם הבנתי נכון הדבר לא יתקיים.

מרק סופר: הוא מופיע בסדר היום שקיבלנו גם מכם.

מרק סופר: רציתי לשאול אם הנושא הזה ידון היום?

גאלב מג'אדלה: התכוונו לדון בזה ולכן הזמנו אתכם, ואנחנו שמחים שאתם איתנו ומכבדים את השתתפותכם.

גאלב מג'אדלה: אבל יש גם הצעה לסדר של דיון מהיר של ח"כ מודי זנזדברג, לגבי התנהגות אנשי הפנים בנתב"ג.

מרינה סולודקין: למה לא יהיה דיון?

מרינה סולודקין: גם אני באתי לדיון הזה.

אליעזר זנדברג: אני מציע שנתחיל.

גאלב מג'אדלה: מה שקרה לנו היום לא קורה בדרך כלל.

גאלב מג'אדלה: בגלל האיחור של עשרים דקות, יש לנו גם דיון מהיר.

גאלב מג'אדלה: יש אפשרות שנציג את העניין של חבר הכנסת אליעזר זנדברג נקבל תשובה ונחזור לעניינו, ואפילו נאחר לישיבה הבאה.

גאלב מג'אדלה: בדרך כלל אני מתחיל בדיוק על הדקה, אבל בכניסה היו עיכובים והתחלנו בעשרים דקות איחור.

מרק סופר: מקובל.

אליעזר זנדברג: עד עכשיו דיברנו על אלה שנמצאים בארץ או רוצים להיכנס לארץ במסגרת עליות או עובדים זרים.

אליעזר זנדברג: כאן אנחנו מדברים על מעסיקים זרים.

אליעזר זנדברג: אני רוצה להסביר את ההבדל: חמישים אחוז מהיצוא של ישראל הוא הייטק.

אליעזר זנדברג: המשמעות של יצוא זה מקומות עבודה במדינת ישראל, אזרחי ישראל יכולים להתפרנס בתוך ישראל מעבודה שאת הפירות שלה מוציאים לחוץ לארץ.

אליעזר זנדברג: אבל בשביל שזה יקרה צריכים אנשים בעולם לקנות את המוצרים ולעשות עסקים עם גורמים בעולם, שיסכימו לקחת את הדולרים שלהם ולשים פה.

אליעזר זנדברג: המקרה שבפנינו הוא מקרה אבסורדי איום ונורא ואני חושב שיצאנו ממנו בנס גדול, בשן ועין, אחרת מדינת ישראל היתה עלולה להפסיד עשרות מיליונים של דולרים.

אליעזר זנדברג: הקמתי בכנסת לפני כמה שנים ועדת משנה להיי-טק ואני מכיר את הנושא.

אליעזר זנדברג: אני קובע בצער שהאטימות שהיתה נותרה.

אליעזר זנדברג: אפשר היה להפעיל שיקול דעת ולפתור בעיות, לחסוך אי נעימויות ולא לסכן את הכלכלה או עיסקאות שעשויות להביא למקומות עבודה במדינת ישראל.

אליעזר זנדברג: יש חברה בשם אובג'קט, נמצא כאן הנציג שלה.

אליעזר זנדברג: הוא יספר את ההשתלשלות הדברים כי חלק מהכוכבים נמצאים כאן.

אליעזר זנדברג: אני שמעתי והזדעזעזתי, נשיאות הכנסת הזדעזעה ולכן אנחנו פה.

גדי הרשאי: אני סמנכ"ל השירות של חברת אובגק'ט מרחובות.

גדי הרשאי: אנחנו חברת הייטק שמייצרת מכונות שאותן אנחנו מוכרים בכל העולם.

גדי הרשאי: אנחנו מנסים, במאמצים רבים, לאתר מפיצים וסוכנים בעולם שימכרו את התוצרת הישראלית.

גדי הרשאי: אנחנו מארגנים הכשרות פה בארץ, והמקרה הזה נפל בקטגוריה הזאת: ב- 22 לחודש, בשבת בשתיים בצהריים, נחתו שני נציגים בכירים מחברת "הומצ'ק" מסינגפור.

גדי הרשאי: אנשי עסקים שבאו לפה להכשרות.

גדי הרשאי: בזמן הכניסה הסתבר שאין להם ויזה, תקלה שהיתה בשוגג.

גדי הרשאי: הם עוכבו 7 שעות בנתב"ג לחקירות והשהיות.

גדי הרשאי: ב-9 בערב הועברו לתא מעצר בנתב"ג.

גדי הרשאי: ביום ראשון, בחמש בבוקר, הם גורשו לגרמניה.

גדי הרשאי: במקביל ניסינו לעשות כל שניתן לעשות: פנינו גם למר יגאל דוכן, גם למר ששי קציר וגם לשר הפנים, שאליו הגענו רק מאוחר במוצאי שבת.

גדי הרשאי: האטימות היתה בשיאה.

גדי הרשאי: אי אפשר היה לדבר עם אף אחד ואי אפשר היה לשנות החלטה שרירותית לגרש אותם מהארץ.

גדי הרשאי: הצענו ערבות אישית, של החברה, ביקשנו לעכב אותם עד הצהריים כדי שנוכל להסדיר את הויזה.

גדי הרשאי: לא היה עם מי לדבר.

גדי הרשאי: ביום ראשון בשמונה וחצי בבוקר, בהתערבות שר הפנים הצלחנו להוציא ויזה, כי התקלה היתה רק טכנית אבל הם גורשו בחמש וחצי בבוקר.

אליעזר זנדברג: הם גורשו לגרמניה, את המזוודות שלחו לסינגפור.

אליעזר זנדברג: האנשים אמרו: "או.

אליעזר זנדברג: קיי, לא צריך, תודה רבה".

אליעזר זנדברג: בזה נגמר העניין.

אליעזר זנדברג: שר הפנים אמר שהוא לא יוכל לטפל כי פנינו מאוחר במוצאי שבת.

אליעזר זנדברג: עומד הנציג של החברה, מצד אחד של אולם מקבלי הפנים ואמר שהוא יחתום אישית, מוכן להפקיד כסף, לשלם קנס, רק אל תתנהגו אליהם ככה.

אליעזר זנדברג: מר דוכן היה התורן.

אליעזר זנדברג: בשלב כלשהו הפלאפון לא ענה יותר.

אליעזר זנדברג: ששי שלח למזכירות או לפקידות אצלו, הכל שם נעלם.

אליעזר זנדברג: תראו מה קורה?

אליעזר זנדברג: זאת החברה מספר אחת שעוסקת בתחום הזה במזרח הרחוק.

אליעזר זנדברג: יקנו פעם אחת - יקנו עוד.

אליעזר זנדברג: ישימו אותם במעצר, יקחו להם את הפלאפון, יגרשו אותם, את המזוודה תיקח למקום אחר, הם לא יבואו יותר ולא תהיה עבודה.

אליעזר זנדברג: וכל מה שהיה צריך פה, אדוני היושב-ראש, ולכן החומרה הגדולה, זה להפעיל שיקול דעת.

אליעזר זנדברג: אין פה שום דבר מעבר לזה.

אליעזר זנדברג: צריך לעשות את ההבדל הקונספטואלי בין עובד זר לבין מעסיק זר.

אליעזר זנדברג: האנשים האלה מעסיקים ישראלים ואנחנו מגרשים אותם במו ידינו.

אליעזר זנדברג: יושבים פה הגיבורים של הפרשה ואני ממש משתוקק לדעת.

אליעזר זנדברג: למה?

יורי שטרן: למה אי אפשר לתבוע אותם בדין?

יורי שטרן: אם הם גרמו נזק מאוד קונקרטי לחברה.

יורי שטרן: אני חושב שאדם שאחראי על כך צריך לשלם את הנזקים.

אליעזר זנדברג: אני לא עוסק בתחום הזה.

יגאל דוכן: קודם כל אני נעלב שנבחרי ציבור קוראים לי "כוכבים" ו"גיבורים".

אליעזר זנדברג: זה גיבור של פרשה.

יגאל דוכן: אני מצטער, אני עדיין בן אדם ויש לי שם.

אליעזר זנדברג: היית תורן ואחראי בשדה התעופה.

יגאל דוכן: קודם כל נבהיר את העובדות.

יגאל דוכן: יש הסכם אשרות בין מדינות שמחייבות אנשים מסינגפור לבוא עם אשרות.

יגאל דוכן: זה לא חדש, זה לא נולד עכשיו, ולא נולד אתמול ושלשום.

יגאל דוכן: מהתחקיר עולה, כולל מה שהפקידה שלך אמרה, שהם היו בתערוכה בצרפת, והם ספונטנית הגיעו למדינת ישראל.

גדי הרשאי: זה לא היה ספונטנית, זה היה מתואם.

יגאל דוכן: מה המשמעות של מה שנאמר פה?

יגאל דוכן: ראשית,לא התנהגנו אליהם כמו שמתואר פה, זה לא נכון.

יגאל דוכן: שנית - - -

אליעזר זנדברג: במה לא התנהגתם כפי שאמרנו.

יגאל דוכן: המשמעות של להגיע בלי אשרה, זה כמו להגיע בלי דרכון.

יגאל דוכן: אם עכשיו איש עסקים רוצה לנסוע לארה"ב ואומר: "אני בא ספונטנית לארצות הברית", לא מסתכלים עליו בכלל.

יגאל דוכן: זה בכלל לא משנה אם אתה איש הייטק, אזרח מהשורה או דיפלומט.

יגאל דוכן: גם דיפלומטים שמגיעים בלי אשרות, לא יכנסו.

יגאל דוכן: דבר שלישי, הטלפונים לא היו סגורים.

יגאל דוכן: היה דין ודברים עם חדר מצב ועם ששי קציר.

יגאל דוכן: היה דין ודברים עם כל העולם בנושא הזה ונאמר חד משמעית: האנשים הללו בכלל לא היו אמורים לעלות על המטוס מלכתחילה מכיוון שלא היו להם אשרות.

יגאל דוכן: זה שלופטה

יגאל דוכן: נזה עשתה טעות ונתנה להם לעלות זה לא בסדר.

יגאל דוכן: כל עגמת הנפש היתה נמנעת אם הנציג של החברה היה מסדר להם את האשרות והדבר הזה היה נגמר כך.

יגאל דוכן: לא הרחקנו אותם בגלל שהם באו.

יגאל דוכן: דרך אגב, הם הגיעו כמשתלמים.

יגאל דוכן: רק לפני חודש וחצי חודשיים משרד שר התמ"ת הוציא הנחיה שכל משתלם שמגיע צריך אשרת עבודה.

יגאל דוכן: לא דיברנו על זה בכלל.

יגאל דוכן: דיברנו על כך שהתנאי ההכרחי שמדבר על אשרת כניסה לא התקיים.

יגאל דוכן: חוק הכניסה לישראל לא התקיים נקודה.

יגאל דוכן: אם רוצים לתבוע אותי אישית, שיתבעו אותי אישית על זה שאני מקיים את החוק.

יגאל דוכן: לעצם הנושא של היחס.

יגאל דוכן: יש חדר מסורבים בנתב"ג שנבנה במיליון שקל.

יגאל דוכן: חוץ מהסורגים הוא בית מלון.

יגאל דוכן: המנכ"ל שלך היה שם, והוא זה שהתלונן שהיחס לא היה טוב.

יגאל דוכן: דיברתי אישית עם השוטר ושאלתי האם באמת היחס לא נכון.

יגאל דוכן: הוא אמר שלא.

יגאל דוכן: הוא קיבל גם הצהרה של הסינגפורים שאמרו שהיחס היה נאות בהחלט.

יגאל דוכן: קיבלו אוכל, לינה קפה, קיבלו הכל, כולל מקלחת ושירותים.

יגאל דוכן: זה היה בגלל השהיית הטיסה שלהם לסינגפור בבוקר.

יגאל דוכן: בעניין המזוודות.

יגאל דוכן: אני לא עוסק במזוודות.

יגאל דוכן: זה שלופטה

יגאל דוכן: נזה שלחו את זה לסינגפור, תתבעו את לופטהנזה.

יגאל דוכן: אני לא עוסק במזוודות ולא בכבודה.

יגאל דוכן: אני רוצה להבין על מה מלינים?

יגאל דוכן: על זה שאני עובד על-פי החוק?

יגאל דוכן: שאני מקיים את חוק הכניסה לישראל?

יגאל דוכן: על מה מלינים בדיוק?

יגאל דוכן: על הייטק?

יגאל דוכן: לצורך העניין אתה צודק.

יגאל דוכן: בנושא הזה אם אתה רוצה לקבוע יחסי מסחר כאלה ואחרים, אז שכולם ישתתפו כמו שצריך.

יגאל דוכן: אני אתן לך דוגמא, בעוד אנחנו מסרבים את כניסתם של השניים, יושב איש עסקים שצריך להיות בסינגפור ב- 21 לחודש ויש לו רק חמישה חודשים תוקף לדרכון והוא נוסע לסינגפור.

יגאל דוכן: הסינגפורים לא מעלים אותו למטוס כי חסר לו חודש בדרכון.

יגאל דוכן: אני הארכתי לו בחודש כדי שהוא יוכל להגיע לאיש עסקים בסינגפור.

יגאל דוכן: אז למה הסינגפורים שומרים על הריבונות שלהם, ואנחנו לא?

אליעזר זנדברג: למה השר שלך יכול היה לסדר את הויזה למחרת בבוקר?

אליעזר זנדברג: אם הכל כל כך חוקי?

יגאל דוכן: אני לא מדבר על זה, אם רק היו פונים בצורה מסודרת.

אליעזר זנדברג: מסתבר שכן אפשר.

יגאל דוכן: אם היו מסדירים את זה מראש לא היתה בעיה.

יגאל דוכן: אבל מה?

יגאל דוכן: יוצרים בעיה בגבול, עומדים ליד הגדר ומנענעים אותה ומבקשים לא לירות בגדר, אז זה כבר בעיה אחרת.

יגאל דוכן: אז אל תגיע לגדר.

רפי בן חור: אין ספק שצריכה להיות גמישות של עובדי המדינה.

רפי בן חור: אבל תראו, אנחנו פקידים בכירים בשרות המדינה.

רפי בן חור: אנחנו מחוייבים לפעול על-פי חוק.

רפי בן חור: תראה לי מדינה אחת בעולם שתלך ותרוץ ותגיע עד לשר על מנת להשיג ויזה לאדם שמגיע למדינה אחרת - - -

אליעזר זנדברג: יש מדינות שלא צריכות - - -

רפי בן חור: יש גבול לטרוף שלנו.

רפי בן חור: מה היה קורה אם דוכן עשה טעות ונתן לאותו סינגפורי להיכנס בלי ויזה?

רפי בן חור: אין לך סמכות לתת למישהו להיכנס בלי ויזה.

רפי בן חור: אני רוצה לראות אותך נכנס לארה"ב בלי ויזה.

רפי בן חור: אני רוצה לראות אותך מול שלטונות ההגירה של ארצות הברית.

רפי בן חור: אתה יודע מה הם יעשו לך.

רפי בן חור: אתה מדבר על בית המלון שיש בנתב"ג.

רפי בן חור: אתם מאוד נחמדים, אתם רוצים שיפתרו בעיות שאתם מעלים אותם.

רפי בן חור: ביד אחת אתם מחוקקים חוקים מסויימים ביד השניה אתם משתלחים בעובדי המדינה.

רפי בן חור: יש הרבה בעיות במינהל אוכלוסין, אני לא אומר שלא, יש בעיות שמתגלות.

רפי בן חור: ששי חדש, אני מקווה שהוא יצליח להתגבר.

רפי בן חור: אבל תדעו למצוא את ההבדל.

רפי בן חור: אני מטפל גם בנושא של ביטחון בנתב"ג.

רפי בן חור: שבוע שעבר חזרתי מארצות הברית, לא כעסתי לראות שהורידו לי את הנעליים והחגורה.

רפי בן חור: ישראלי שמגיע לשם זה מותר.

רפי בן חור: אותו דבר הסינגפורים.

רפי בן חור: אין לך ויזה, אתה לא נכנס.

יגאל דוכן: לא מעלים אותו בכלל על הטיסה.

רפי בן חור: אתה אדם נחמד, עלית על נקודה.

רפי בן חור: אתה רוצה שהחברה האלה יכנסו, תדאג להם לכל הדברים.

רפי בן חור: דאגת להם למלון?

רפי בן חור: תדאג להם לכל הדברים.

רפי בן חור: אם אתה רואה שאין לו ויזה, אתה האשם העיקרי בכל העניין הזה.

רפי בן חור: אתה רואה שאין לו ויזה, תגיד לו: אדוני, אל תיכנס לישראל אם אין לך ויזה כי זה החוק.

רפי בן חור: אתה בא עכשיו ומצייר את האומללות וההתנהגות הפרועה של משרד הפנים והפגיעה בהייטק וכו'.

רפי בן חור: אז מה אתה רוצה?

רפי בן חור: הוא יחשוב שזה פגיעה בהייטק, אבל מחר, חס ושלום, הוא עובר על החוק ונותן למישהו להיכנס וקורה דבר שלא צריך לקרות.

רפי בן חור: ואז: איך נתנו לו להיכנס?

רפי בן חור: הייתי בעבר ראש רשות הרישוי, איך נתנו למישהו לנסוע בלי רשיון?

רפי בן חור: כל הדברים מתנפחים.

רפי בן חור: אנחנו כעובדי המדינה, אתם צריכים להבין את זה.

יגאל דוכן: יש מדינות שאין להם הסכמי אשרות, למשל כמו הדני האחרון שנתפס בנושא של עבירות ביטחון.

יגאל דוכן: אני לא רוצה להרחיב את הדיבור על זה, אבל אי אפשר כל הזמן לבוא ולהגיד לי תכופף את החוק.

יגאל דוכן: אני לא מבין מה מהות הדיון הזה.

יגאל דוכן: כשאתמול זימנו אותי לכאן ואמרו לי את הדבר הזה, אמרתי שאני אשאל אותך כראש הוועדה, מה אתה מבקש ממני?

יגאל דוכן: שאני אפעל בניגוד לחוק?

יגאל דוכן: דבר שני, מכיוון שהמנכ"ל שלך לא נמצא פה, אני אתבע אותו במפגיע על זה שהוא העליב עובד ציבור.

יגאל דוכן: הוא קרא לי "נבלה סרוחה" ושאני אלך לכל הרוחות, בפני העובדים שלי.

רפי בן חור: אתם צריכים להגן עלינו.

יגאל דוכן: אין כאן נבלות שמסתובבים.

יגאל דוכן: אני פשוט חושב שזאת חוצפה ממדרגה ראשונה.

גאלב מג'אדלה: הדברים האלה לא נאמרו פה.

יגאל דוכן: הם נאמרו אלי.

יגאל דוכן: אמרתי בשולי הדברים, אני חושב שבמקום שהמנכ"ל שלו יתבע את העלבון של אותו סינגפורי, שיתבע את העלבון שלי.

אליעזר זנדברג: אף אחד לא רוצה להעליב אף אחד באופן אישי, אבל יש גם טענות מהצד השני, שהיה טלפון שנסגר, שאי אפשר היה להשיג.

אליעזר זנדברג: מטרת הדיון לא רק לטפל במקרה הספציפי, זאת הדוגמא.

אליעזר זנדברג: תראו, הולך להיות בעולם, אני מקווה מאוד - - -

גאלב מג'אדלה: אנחנו מכירים את חשיבות ההיי-טק.

אליעזר זנדברג: אני מפלא על הגישה שלך.

אליעזר זנדברג: משרד התיירות צריך לבוא בגישה חיובית ולא להגן על כל מעשה - - -

רפי בן חור: אני אמרתי על כל מעשה?

אליעזר זנדברג: הביאו את הדוגמא של ארצות-הברית ואני יכול להביא את הדוגמא של ערב-הסעודית ושל תימן ואולי גם מונגוליה ואלבניה.

אליעזר זנדברג: אבל יש גם דוגמאות אחרות בעולם.

אליעזר זנדברג: באירופה, למשל, יש מסלולים שבהם קונסים ודורשים ערבות אישית ועושים כל מיני דברים אחרים שנועדו להתגבר על ליקוי או תקלה.

יורי שטרן: קרה לי במקרה כזה באוקראינה.

אליעזר זנדברג: איש לא טוען שהמערכת היתה בסדר מלכתחילה.

אליעזר זנדברג: זה הזמן לבוא לכאן לוועדת הפנים ולומר לכם בפנים, תוך כמה זמן אתם צריכים לתקן ולבדוק מסלול חלופי כזה, כדי שאפשר להסדיר את הדברים?

אליעזר זנדברג: לזה אני רוצה להגיע – למסלול חלופי.

אליעזר זנדברג: אבל אם זה יילך באותה שיטה של תיקונים, גם עוד עשר שנים זה לא יהיה.

מרינה סולודקין: לא אהבתי מה ששמעתי כאן.

מרינה סולודקין: לא אהבתי את הנימות שדיברת כאן וצעקת כאן.

אליעזר זנדברג: עלינו מותר, עליהם אסור.

אליעזר זנדברג: לא הבנת?

מרינה סולודקין: אני מדברת על גמישות, אם יש השכלה יש גמישות.

מרינה סולודקין: הייתי במשלחת שאבי יחזקאל חבר הכנסת איבד את הדרכון והיינו בשלוש מדינות באירופה.

מרינה סולודקין: לקחו אותנו כקבוצה, בגרמניה ובהולנד ובעוד מדינה שאני לא זוכרת, ועברנו.

מרינה סולודקין: אנשים היו נחמדים.

מרינה סולודקין: כולם ריחמו על אבי יחזקאל שאיבד את הדרכון במשלחת כל כך חשובה.

מרינה סולודקין: אז אפשר לעשות אחרת.

מרינה סולודקין: אנחנון לא ארצות הברית, אנחנו מדינה יהודית ואנחנו מבינים שלאנשים יש משקל, גם לסינים.

מרינה סולודקין: אני חושבת שחלק מהעניין זה שהם היו סינים.

גאלב מג'אדלה: חבר-הכנסת זנדברג הציע מסלול חילופי.

מרינה סולודקין: מבקשים דבר אחד – גמישות ואנושיות.

גאלב מג'אדלה: אני בעוד דקה עובר לדיון הבא.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לענות לך: כמו שלך יש נוהלים גם לי יש נוהלים.

גאלב מג'אדלה: אני מקבל פניה מחבר-הכנסת לדיון מהיר, אני מקיים את הדיון.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שאתה רוצה שנכבד את הנוהלים שלנו.

גאלב מג'אדלה: עקרונית, אם לא היינו מקיימים את הדיון הזה, יכול להיות שהדבר היה חוזר על עצמו.

גאלב מג'אדלה: עכשיו, כשאנחנו מקיימים את הדיון, מפיקים לקחים, שומעים את הצדדים, מסכימים, מבינים, מתחשבים.

גאלב מג'אדלה: ואנחנו יוצאים ליום טוב יותר.

יגאל דוכן: אני מסכים עם מה שאתה אומר, אבל אני אומר לך שאני מפעיל כל יום שיקול דעת.

יגאל דוכן: לא פעם אנשים מגיעים בלי דרכון ומאבדים אותו במטוס אנחנו מפעילים שיקול דעת.

יגאל דוכן: במקרה הספציפי הזה, אני חושב שמה שעשתה החברה לא היה נכון, נקודה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מעריכים מאוד את הפעלת שיקול הדעת שלכם במקרים חריגים ומיוחדים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו בני אדם.

גאלב מג'אדלה: איפה שיש בני אדם יש טעויות ויש שגיאות.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שמיצינו את הדיון.

אליעזר זנדברג: השאלה אם יפעילו מסלול חלופי.

גאלב מג'אדלה: תן להם את הקרדיט לבדוק.

גאלב מג'אדלה: אנחנו לא חייבים לקבל תשובה במקום.

גאלב מג'אדלה: תן להם להתייעץ ולבדוק, ולהפיק לקחים מהמקרה.

גאלב מג'אדלה: אני בטוח שכל אדם מאיתנו מפיק לקחים מכל מה שקורה לו.

גאלב מג'אדלה: אני בטוח שיהיה להם מה להפיק לקחים וגם להודיע לנו ולכתוב לנו.

ששי קציר: שר הפנים מתעסק גם בנושא הזה ולומד על מקרים אחרים שאנחנו מתמודדים איתם.

ששי קציר: כל יום יש מקרים שצריך לפתור.

ששי קציר: אחד הדברים שאנחנו, יחד עם השר, מנסים לבחון, האם יש שירותים נוספים שאנחנו יכולים לתת בשדה התעופה?

ששי קציר: זה דבר שנמצא בדיון ואני בטוח שאם נוכל להרחיב שירותים, כמו לדוגמא, קבלת ערבויות בימי שבת, כי פה היתה בעיה שאי אפשר ביום שבת, כך נוכל גם לפתור חלק מהדברים.

ששי קציר: אבל צריך לזכור שבמקרים שיש לנו, כמו במקרה הזה, צריך לפתור אותם בנקודת המוצא.

ששי קציר: לכן אמרנו שנדבר עם משרד התחבורה ונסכם שיהיה קנס לחברות תעופה שיעלו אנשים לכאן שמחוייבים לעלות עם ויזה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו עוברים לנושא השני.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש מחבר-הכנסת יורי שטרן להחליף אותי לדקה.

יורי שטרן: אני מקשר בין הנושא הזה לבין הנושא שהעלה חבר הכנסת אליעזר זנדברג.

יורי שטרן: אין ספק שבסיפור הזה רשויות משרד הפנים התנהגו לפי החוק.

יורי שטרן: אלא, שלא ניצלתם את הסמכות שיש בידיכם לחשוב ולמצוא פתרון.

יורי שטרן: זאת הערכתי למצב.

יורי שטרן: במקרים האלה, אנחנו צריכים כל פעם לשקול עלות מול תועלת.

יורי שטרן: מפה אני עובר לעניין של דרישת ויזות מתיירים מרוסיה.

יורי שטרן: השיקול שאנחנו מפעילים הוא הרווח התיירותי והכלכלי מול ההפסד בתחום של עובדים לא חוקיים.

יורי שטרן: זה העניין.

יורי שטרן: יש אולי עוד היבטים של הדדיות אבל קודם כל המדינה צריכה להתנהג לפי האינטרס שלה והאינטרסים התיירותיים והכלכליים הם הראשונים במעלה.

יורי שטרן: יש גם אינטרס בטחוני שהוא עוד יותר חשוב, אבל אני חושב שמי שמנסה לפגוע בבטחון המדינה, לא תעצור אותו דרישת הויזה, כי השרותים האלה חכמים מספיק בשביל להתאים את האנשם שהם שולחים ואת צורת העבודה שלהם לכל משטר ומשטר.

יורי שטרן: הם הוכיחו את עצמם במשך עשרות שנים.

יורי שטרן: רוסיה היא מדינה עם קצב צמיחה מהגבוהים בעולם, עם אוכלוסיה גדולה מאוד בעלת אמצעים, ועם מספר רב מאוד של אזרחים שיש להם עניין מיוחד במדינת ישראל, יש להם פה קרובי משפחה, חברים או עמיתים לעבודה, או מתעניינים בארץ מסיבות תרבותיות או דתיות.

יורי שטרן: יש משיכה מסויימת לארץ הקודש, יש עניין בעם היהודי.

יורי שטרן: זאת מדינה בעלת פוטנציאל גדול לתיירות בארץ.

יורי שטרן: היינו כבר בשיאים של 50-60 אלף תיירים מרוסיה שבאו בטיסות ישירות לאילת וקראתי שהן יתחדשו עוד מעט.

יורי שטרן: אחד המחסומים לבואם היא הדרישה לויזה.

יורי שטרן: המחסום כפול: זה סיפור לא פשוט לקבל ויזה, זה לוקח הרבה זמן ויש גם הרבה סירובים.

יורי שטרן: בנוסף, רוסיה היא מדינה ענקית.

יורי שטרן: אם תייר רוצה לבוא מנובוסיבירסק למוסקבה ששם נמצאת הקונסוליה הישראלית היחידה, זה 5 שעות טיסה.

יורי שטרן: כל הסידורים האלה במדינה גדולה כל כך, מסובכים לתייר רוסי, מה גם שיש לו הרבה אלטרנטיבות.

יורי שטרן: אתה פותח עיתון ואתה רואה הצעות תיירותיות מפתות לכל העולם.

יורי שטרן: והשכנים שלנו קפריסין, תורכיה ויוון ביטלו לאחרונה את חובת הויזה לתייר הרוסי.

יורי שטרן: אלה הנתונים שהיו לי בזמנו.

יורי שטרן: אדם שעוסק בתיירות במוסקבה יכול להעיד שזה מבצע לקבל ויזה לישראל.

יורי שטרן: לאדם שרוצה לצאת לנופש עומדות בפניו כמה וכמה אופציות מלבד ישראל, כולל כמה מדינות שקבלת הויזה היא בהגעה למקום.

יורי שטרן: נוסיף לכך את המחירים בארץ שהם מהיקרים.

יורי שטרן: הדרישה לויזה והבירוקרטיה מרחיקים מאיתנו חלק עצום מהתיירות הזאת.

יורי שטרן: תיירות זה גם יחסי כלכלה ומסחר.

יורי שטרן: לכן בא שר התיירות דאז, גדעון עזרא, עם ההצעה, שאני עזרתי לקדם, להכניס את רוסיה לשורת מדינות שאנחנו לא מבקשים מהם אישורי כניסה.

יורי שטרן: עשינו את זה עם המדינות הבאלטיות ששם זה על בסיס הדדי, אבל שום דבר לא השתנה בנושא עובדים זרים ועובדים לא חוקיים.

יורי שטרן: רמת החיים בליטא לא גבוהה בהרבה מזאת של רוסיה.

יורי שטרן: ואם לוקחים את מוסקבה ואת פטרבורג או כמה ערים מרכזיות, שמשם מגיעים רוב התיירים, אז רמת החיים בליטא הרבה יותר נמוכה.

יורי שטרן: רציתי שנדון בזה עם שאר הגורמים בוועדה שלנו.

יורי שטרן: עמדת משרד התיירות היא חיובית מאוד.

יורי שטרן: משרד התיירות ביקש את זה.

יורי שטרן: ביקשתי מיושב ראש הוועדה לקיים את הדיון, שתכננתי עוד מלפני חודשיים, על מנת לשמוע על בסיס מה מתנגדים גורמים אלה ואחרים להצעה.

מרק סופר: לא רציתי להיות הראשון לדבר כי השיקול של משרד החוץ הוא שיקול מדיני פרופר.

מרק סופר: אפתח ברשותך בשלוש נקודות שכדאי לתת עליהן את הדעת.

מרק סופר: אין לי כל כוונה כאן להיכנס לנושאים שאינם בטיפול משרד החוץ: סחר בבני אדם, גורמים פליליים.

יורי שטרן: סחר חוץ כן.

מרק סופר: סחר חוץ זה דבר אחר.

מרק סופר: תיירות זה לא סחר חוץ, היא מכניסה אולי מטבע חוץ.

יורי שטרן: התיירות גם תורמת ליחסי מסחר וכלכלה.

יורי שטרן: גם בגלל שאנשי עסקים מרבים לטייל כי יש להם כסף.

יורי שטרן: גם חלק זה התקשרות אישית, בן-אדם אומר, אני כבר בא אני אבקר אצלך במפעל וכו'.

מרק סופר: אני מקבל את מה שאתה מתכוון.

מרק סופר: רציתי להגיד שאני לא אכנס לכל הדברים שהוא לא בתחום הטיפול המיידי של המשרד, כמו סחר בבני אדם, הסוגיות הבטחוניות.

מרק סופר: כפי שידוע לך, חבר-הכנסת שטרן, יש 20 מיליון מוסלמים, צ'צ'נים ואחרים, אזרחי רוסיה, שיכללו בין אלה שיקבלו פטור.

מרק סופר: אני לא נכנס לסוגיה הזאת, יש גם גורמים פליליים וכיוצא בזה.

מרק סופר: אנחנו במשרד החוץ נהיה הראשונים לקדם כניסה מאסיבית של תיירים מרוסיה.

מרק סופר: אני חושב שזה בנפשנו.

מרק סופר: כל מה שציינת שיש להם קרבה משפחתית וקרבה דתית וקרבה תרבותית, הכל נכון במאת אחוזים.

מרק סופר: אגב, לא רק מרוסיה ולזה אני אגיע עוד מעט.

מרק סופר: לפי הנתונים ששמעתי מהקונסול שלנו באלכסנדריה, יש 700 אלף רוסים שנכנסים למצרים.

מרק סופר: למצרים יש שגרירות אחת במוסקבה, אין קונסוליה נוספת.

מרק סופר: הם זקוקים לוויזות, ו-800 אלף תיירים מגיעים לשארם-א-שייח.

יורי שטרן: המצרים נותנים ויזות באופן אוטומטי, ואנחנו כמעט ולא נותנים ויזות באופן אוטומטי.

מרק סופר: אני מקבל את מה שאתה אומר, אבל אתה נכנס לשטח אחר איך להקל על מתן הויזות.

מרק סופר: אבל אני לא חושב שעצם מתן הויזה בהכרח היא החסם העיקרי.

מרק סופר: אני לא יודע.

מרק סופר: זה דבר שאולי צריך לדון בזה בצורה קצת אחרת, אבל העובדה שזה קורה במצרים ולא קורה אצלנו, אנחנו צריכים לשאול למה.

מרק סופר: אולי יש סיבות אחרות למה הם לא באים לכאן?

מרק סופר: אולי זה הויזה?

מרק סופר: אולי אלו המחירים בבתי המלון?

מרק סופר: אני לא מומחה לנושאים האלה.

מרק סופר: אני מציין את זה כדבר שצריך לתת עליו את הדעת.

מרק סופר: אם הייתי יכול להביא לכאן 800,000-1,000,000 תיירים רוסים, הייתי עושה את זה במקום.

יורי שטרן: זה הכל ביחד.

מרק סופר: אין לרוסיה הסכמי פטור מוויזות עם שום מדינה מערבית.

מרק סופר: בנוסף לזה יש להם הסכמים אך ורק עם בלרוס, קזחסטן, קירגיסטן וטג'יקיסטן, זה ארבעת המדינות - - -

יורי שטרן: אני לא דיברתי על הסכמים.

יורי שטרן: מה שעשו קפריסין ותורכיה - - -

מרק סופר: קפריסין כבר ביטלו.

יורי שטרן: היו החלטות של המדינות האלה לא על בסיס הדדי, אלא הם החליטו שהם לא ידרשו מתיירים.

מרק סופר: זה היה נכון עד כניסת קפריסין לאיחוד.

מרק סופר: ברגע שקפריסין נכנסה לאיחוד, האירופאים ביטלו.

מרק סופר: אם אפשר להביא מיליון תיירים, וזאת אחת הדרכים, לנו אין התנגדות מדינית עקרונית נגד.

מרק סופר: אבל באותה נשימה אני מבקש להגיד דבר נוסף, וזה גם מעבר לעובדה שהרוסים לא מבקשים, בניגוד למדינות אחרות במרחב החמ"עי כולל אוקראינה, וגם במרחב המזרח-מרכז אירופי כמו רומניה ובולגריה שאנחנו כמעט במשבר מדיני.

מרק סופר: עם בולגריה אנחנו במשא ומתן ובמגעים מתקדמים שהם מבקשים מאיתנו לבטל את הצורך באשרות.

מרק סופר: הרוסים אף פעם לא ביקשו מאיתנו את הדבר הזה ואני לא אפרט כאן מדוע.

מרק סופר: אין לנו התנגדות עקרונית, אבל אין לנו גם שום סיבה מדינית להעדיף את רוסיה על פני כל יתר המדינות שעליהן דיברתי לפני כמה דקות.

מרק סופר: עם חלקן היחסים שלנו טובים לפחות, ואני מתנסח בזהירות, כמו עם רוסיה.

מרק סופר: אלה מדינות שאיתן אנחנו רוצים יחסים טובים ואנחנו לא נוכל להגיד להן: "רבותי אנחנו לא ניתן לכם פטור מוויזות, אבל לרוסיה אנחנו כן ניתן כי זאת מדינה של 145 מיליון ואתם מדינה של 30 מיליון".

מרק סופר: זה הרי לא נימוק שיהיה מקובל עליהן, ובצדק.

מרק סופר: אני חייב להדגיש שאין מדובר פה, מבחינת משרד החוץ, בדיון על רוסיה.

מרק סופר: לא מדובר בדיון על רוסיה.

מרק סופר: מדובר מבחינתי, חד-משמעית, ולא יכול להיות אחרת, שכל פטור שניתן לרוסיה וכל הקלה וכל הטבה שניתן לרוסים, אנחנו ניתן גם לאוקראינה, מולדובה, ביילרוס, קווקז, ארמניה, אזרביז'אן, גרוזיה, רומניה, בולגריה וכו'.

מרק סופר: כל אותן המדינות שיש לנו איתן יחסים טובים, שיש להן פחות אוכלוסיה מרוסיה, אבל בחלקן רוצות פטור מוויזות וגם היחסים המדיניים שלנו איתם טובים.

מרק סופר: אני לא יכול להגיד שאני נותן לרוסיה ולא לכם.

מרק סופר: קיימות

מרק סופר: גם בעיות שדיברנו עליהן קודם, שהן לא בסמכות משרד החוץ: בעיות של סחר בבני אדם, בעיות בטחוניות, בעיות של גורמים פליליים.

מרק סופר: אני לא יודע מה קורה, יש דברים שהם בתחומי משרד אחרים.

מרק סופר: מדובר במכלול אחד, ואם יוחלט לתת פטור לכולם, כולל סין והודו, אין לי שום בעיה, אבל זה באותה נשימה.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שהוא שכנע אותנו.

יורי שטרן: אני רוצה לשמוע את עמדת משרד הפנים.

ששי קציר: התחלנו לעסוק בסוגיה הזאת לפני מספר חודשים וקיימנו מספר דיונים.

ששי קציר: אכן מה שסופר העלה פה, עלה במהלך הדיונים.

ששי קציר: משרד החוץ נותן שם את אשרות הכניסה, בארץ פונים אלינו קבוצות תיור וגם אזרחים שמבקשים אשרת כניסה, ובזה אנחנו מטפלים.

ששי קציר: הדבר הנוסף שאני מטפל פה, על-פי חוק הכניסה, הוא באותם אנשים שנכנסו באשרת תייר ויש פרק זמן שהם צריכים לעזוב את הארץ.

ששי קציר: כמה נתונים: משנת 2002 עד 2004 נכנסו מרוסיה קרוב ל- 110 אלף איש באשרת תייר, ונכון לחודש דצמבר נשארו בארץ 20 אלף בלתי חוקיים, מתוך אותם אנשים שנכנסו.

ששי קציר: זאת אומרת, יש פה תופעה - - -

רפי בן חור: רק מרוסיה או מחבר העמים?

ששי קציר: רק מרוסיה.

ששי קציר: מחבר העמים המספרים הרבה יותר גדולים.

יורי שטרן: נשארו ללא הגדרת מעמד כלשהו?

ששי קציר: ללא הסדרת מעמד.

ששי קציר: המספר הוא יותר גדול, כי יש כאלה שמסדירים.

ששי קציר: יש 7000 שאנחנו הסדרנו אותם בגלל שיש להם קשר לישראלים.

ששי קציר: אבל בכל זאת, אנחנו מתמודדים עם מספר של 20,000 רק מרוסיה, ומכלל חבר העמים יש לנו עוד מספר שהוא קצת יותר מ-20,000 – אנשים שבאו באשרת תייר ונשארו.

ששי קציר: זה דבר שאנחנו מנסים להתמודד איתו.

ששי קציר: מאחר וחבר הכנסת יורי ציין שהמרחבים גדולים, וצריך נגישות כלשהי, הצענו שננסה להקל בכל זאת על לקבוצות שניתן להקל.

ששי קציר: סיכמנו כמה דברים: שכל מי שזכאי שבות יוכל לקבל אשרה של שלוש שנים.

ששי קציר: יבוא, יכנס ויחזור מתי שהוא רוצה.

יורי שטרן: אתה יודע שאתם מסכמים את זה שנית?

יורי שטרן: פעם ראשונה סיכמתם בשנת 69'.

ששי קציר: זה סוכם.

ששי קציר: אמרנו שהדבר הזה צריך להיות דבר שמלווה אותנו.

ששי קציר: דבר נוסף, סוכם שאנשי עסקים, שבאמת מזהים שהם אנשי עסקים, יוכלו לקבל אשרה עד שלוש שנים, גם בכדי להקל עליהם.

ששי קציר: הדבר הכי חשוב מבחינתי, שאולי משרד החוץ יוכל להרחיב: השגרירות במוסקבה התקשרה עם 80 סוכניות נסיעות ברוסיה, והסמיכה אותם לקבל בקשות לאשרת תייר.

ששי קציר: סוכן הנסיעות מביא את זה לקונסוליה במוסקבה, מנפקים את האשרה ודנים על כל בקשה ובקשה ומחזירים את זה לאזרח.

ששי קציר: זאת אומרת, האזרח לא צריך להגיע לקונסוליה ברוסיה.

מיכאל גורלובסקי: כמה זמן האזרח מחכה?

מנשה בראון: ההליך הזה לוקח כשבוע ימים.

מנשה בראון: אנחנו מניחים שאזרח שרוצה לבקר בארץ, לא מתכנן ברגע האחרון לבוא ארצה.

ששי קציר: הפתרון הזה הוא פתרון מצויין כי אפשר לתכנן.

ששי קציר: רצינו למנוע מקרה שמישהו בא ועומד בתור ומישהו מדבר איתו ואחר כך צריך לתת לו תשובה.

ששי קציר: את פרק הזמן הזה הסוכן יעשה, והוא יכול להביא את זה מרחוק.

ששי קציר: אני חושב שבסידורים האלה אנחנו נותנים פתרון.

ששי קציר: זה מאפשר לנו גם להתמודד עם כל הדברים שצויינו פה, וגם עם דבר שהוא מאוד חמור, להתמודד עם השהייה הבלתי חוקית.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה למר קציר.

גאלב מג'אדלה: חבר-הכנסת גורלובסקי בבקשה.

מיכאל גורלובסקי: לגבי זה שאזרח מחכה ברוסיה שבוע, אני נתקעתי עם המון מקרים שזה לא כך וזה לוקח לפעמים הרבה זמן.

מנשה בראון: זה מקרים בודדים, ואני מוכן לקבל ולטפל.

מיכאל גורלובסקי: במקרה אחד נתקלתי השבוע.

מיכאל גורלובסקי: מר קציר, נתקלתי בכמה מקרים במשך החודש: היתה פניה של אשה צעירה שיש לה משפחה ברוסיה, שני ילדים, שהגיעה לפה לאחותה.

מיכאל גורלובסקי: אחותה מרוויחה משכורת לא כל כך רחוקה ממשכורת של חבר-הכנסת, וממש יכולה להחזיק אותה.

מיכאל גורלובסקי: היא נמצאת פה שלושה חודשים.

מיכאל גורלובסקי: אחרי שלושה חודשים קיבלה סירוב של משרד הפנים להאריך לה ויזה, ללא שום הצדקה בעיני, אולי אנ לא מומחה כמוך.

מיכאל גורלובסקי: רק בהתערבותי, וכמעט דרשו ממני שאני אחתום ערבות על זה שהיא לא עובדת לא חוקית.

מיכאל גורלובסקי: אחרי שלושה חודשים היא ניגשה למשרד הפנים עם כל המסמכים, שאחותה עובדת, עם זה שיש לה משפחה ברוסיה והיא ממש לא עזבה אותה ולא ברחה משם, שהיא מבקשת עוד שלושה חודשים להיות עם המשפחה שלה.

מיכאל גורלובסקי: היא קיבלה סירוב.

מיכאל גורלובסקי: מקרים כאלה הם רבים.

מיכאל גורלובסקי: הטענה שלי, שרוב העשרים אלף האלו ששוהים בלתי חוקית, פשוט פוחדים לגשת למשרד הפנים ופוחדים לקבל סירוב או לקבל צו גירוש ופשוט נשארים עם משפחותיהם.

ששי קציר: זאת לא הקבוצה הזאת.

ששי קציר: אני אמרתי שיש קבוצה אחרת, שיש להם קישור לישראלים אז אפשר - - -

מיכאל גורלובסקי: אני ממש חקרתי את הנושא.

מיכאל גורלובסקי: אתה דיברת על אלו שפנו עם בקשה להאריך.

מיכאל גורלובסקי: יש מלא כאלה שלא פונים כי מצפים לסירוב.

ששי קציר: על-פי החוק אני יכול לתת אשרת תייר עד 3 חודשים.

ששי קציר: לכן מי שמימש את השלושה חודשים, אני לא יכול להארך לו אשרת תייר נוספת.

ששי קציר: המשמעות של הדבר הזה הוא שאני צריך לתת לו אשרה אחרת.

ששי קציר: אשרת עבודה?

ששי קציר: מעמד בישראל?

מיכאל גורלובסקי: כשמישהי באה לבקר את אחותה.

ששי קציר: ביקור זה עד שלושה חודשים.

רפי בן חור: אני רוצה לחזק את הדברים שאמר חבר הכנסת יורי שטרן.

רפי בן חור: הפוטנציאל של התיירות מרוסיה הוא פוטנציאל אדיר ואנחנו צריכים למצוא כל דרך להגביר נגישות קלה ונוחה שלהם לארץ.

רפי בן חור: אני לא חושב שאנחנו עושים מספיק ואנחנו צריכים לעשות הרבה יותר.

רפי בן חור: אני חושב שהשרותים שמשרד החוץ נותן לאנשים בודדים בנציגות שלנו במוסקבה, היא לא קלה ובעייתית.

רפי בן חור: ראיתי במו עיני בימי חורף קשים שהם עומדים שם בתור כששלג נערם, על מנת להגיע לראיון אצל הקונסול על מנת לקבל את הויזה.

רפי בן חור: יכול להיות שאם רואים שזה קשה להיכנס לארץ אז בוא נלך לתורכיה, קפריסין או מקום אחר.

ששי קציר: אולי זה יותר זול?

יורי שטרן: זה גם, אבל זה רק מוסיף – כשזה גם יותר זול וגם הבירוקרטיה - - -

רפי בן חור: התיירות שמגיעה מרוסיה, השיקול הכספי הוא לא העיקרי.

רפי בן חור: הם נהנים להגיע לארץ, לים המלח, למקומות הדתיים, לאילת.

רפי בן חור: במידה ומתגבשת פה הסכמה שלא יהיה ביטול של הויזה בצורה גורפת, הייתי רוצה להוסיף את עמדת שר התיירות ומנכ"ל משרד התיירות, שמעבר למה שהציע חברי ששי קציר, אנחנו מבקשים גם שהגשת בקשות לויזה תעשה לא רק באמצעות הסוכנים אלא גם באמצעות לינק לאינטרנט, למשרד החוץ, שהם ממלאים את הפרטים אודותם, כך שהם לא צריכים לעבור עוד יד ועוד מערכת.

רפי בן חור: הם נכנסים לאינטרנט, מכניסים את הפרטים שלהם.

רפי בן חור: יש עוד כמה מדינות שבקשות הויזות שלהן נעשות גם דרך סוכנים וגם דרך אינטרנט.

רפי בן חור: אני לא רוצה להזכיר עוד פעם את ארצות הברית.

גאלב מג'אדלה: אין בעיה של אינטרנט ברוסיה?

רפי בן חור: רוסיה מתפתחת יום ליום יותר במונחים המערביים.

רפי בן חור: במידה ונאפשר גם את האופוציה הזאת, נשמח מאוד.

רפי בן חור: כמובן שהייתי מבקש והוועדה - - -

גאלב מג'אדלה: אם הבנתי נכון, אתם בעד הקלות במתן ויזה לתיירים, לפתוח במסלולים נוספים להקל על התייר כמו אינטרנט ודרכים נוספות.

רפי בן חור: אנחנו נשב גם עם אנשים של משרד הפנים ומשרד החוץ ויתכן שנמצא דרכים נוספות, לא רק גישה לקונסוליה או דרך סוכני הנסיעות.

רפי בן חור: אני חושב שצריך לאפשר להם דרכים נוספות.

רפי בן חור: אני מציע להקים צוות משותף, אם תמליצו עליו, שישב ויבדוק את הנושא יותר לעומק.

רפי בן חור: הנושא צריך להיבדק.

רפי בן חור: הפעילות שעושה משרד הפנים בהקשר לקבוצות תיור, שהסוכנים כאן בארץ מאשרים את הויזות שלהם, זה נעשה בנוהל מסודר שסוכני הנסיעות מאוד מרוצים ממנו.

רפי בן חור: הבעיה היא כמובן בתיירים הבודדים.

רפי בן חור: התיירות הרוסית הצטיינה גם בעבר בנושא של תיירות של בודדים.

רפי בן חור: צריכים למצוא את כל הדרכים האפשרות להקל על הנגישות שלהם לקבלת ויזה.

רפי בן חור: יתכן שצריך להקל גם בתנאים.

רפי בן חור: כי יש הרבה שמסורבים וזה דברים שאולי לא תלויים במשרד הפנים, אולי בגורמים אחרים, שמישהו צריך לשבת ולתת עליו את הדעת.

רפי בן חור: כך שהעסק הוא מורכב.

רפי בן חור: העמדה שלנו היא להקל על הנגישות שלהם וגם להקל בתנאי קבלת הויזה במידה ויוחלט שלא מבטלים את הויזות בצורה גורפת.

רפי בן חור: העדיפות הראשונה שלנו זה ביטול הויזות בצורה גורפת, אבל אנחנו מבינים את העמדה של משרד הפנים והעמדות האחרות.

רפי בן חור: במידה ויהיה צוות משותף, בשיתוף עם חבר הכנסת יורי שטרן, אנחנו נוכל להגיע לפתרון.

רפי בן חור: זאת בעיה מינהלית שאפשר לפתור אותה.

רפי בן חור: ואני מאמין שאפשר לעשות ממש מהפך בתיירות מרוסיה.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מקבלים את הצעתך שמשרד החוץ, משרד התיירות ומשרד הפנים יקימו צוות משקותף כדי לקדם את נושא כניסת תיירים מרוסיה בדרכים נוספות כאשר לב המטרה שלהם להקל זה על התיירים.

מרק סופר: אני עוסק ביחסים המדיניים שיש לנו עם רוסיה, כלכליים וכו' ואני לא עוסק בנושאים הקונסולרים.

מרק סופר: אני יכול להתחייב בשם משרד החוץ שנשתתף בצוות כזה.

מרק סופר: צודק נציג משרד התיירות שאומר שהמצב בכניסה לשגרירות ישראל במוסקבה לקבל ויזה הוא גרוע.

מרק סופר: לא צודק נציג משרד התיירות כשהוא אומר שזה משרד החוץ.

מרק סופר: מדובר בסך הכל בדבר שאפשר לפתור בקלי קלות וזה להכפיל ולהשליש את כמות כוח האדם כדי לאפשר הנפקת ויזות בצורה מהירה יותר.

מרק סופר: הבעיה היא לא רק ברוסיה, בירדן המצב לא פחות גרוע, ועוד כהנה וכהנה מקומות בעולם.

מרק סופר: מדובר בסך הכל בכוח אדם ומדינת ישראל מקצצת את התקנים של המשרד.

יורי שטרן: או שתקל בקריטריונים אז אותו כוח אדם יוכל להתמודד.

מרק סופר: יתכן.

מרק סופר: חשוב שהוועדה תדע, יש לנו הסכם עם רוסיה על פטור מתשלום על אגרות.

מרק סופר: ההסכם הוא משנת 1962 ונעשה עם ברית המועצות לשעבר.

מרק סופר: כידוע לנו, כל החוקים שהיו לנו עם ברית המועצות הועברו באופן אוטומטי לרוסיה אחרי התפרקות ברית המועצות.

מרק סופר: החוק הזה לא יושם אף פעם.

מרק סופר: ב- 1992, אחרי חידוש היחסים עם רוסיה בעקבות מיגור הקומוניזם, ניסינו להחיות את ההסכם הזה, יחד עם הרוסים, והם לא רוצים.

מרק סופר: הם לא הביעו שום עניין.

יורי שטרן: לטענתם הם מחזיקים שתי שגרירויות באפריקה על חשבון השגרירות בתל-אביב.

מרק סופר: על מנת לסבר את האוזן, זה עולה 150 דולר לישראלי לקבל ויזה או אשרת כניסה למוסקבה, לפעמים 300 דולר.

יורי שטרן: על זה הקונסוליה לוקחת 75 דולר.

מרק סופר: בכל מקרה, מדובר בכסף רב ולכן יש הסכם שאמור להקל על הסידורים ועל כניסת רוסים לישראל, אבל אין לנו אפשרות ליישם אותו.

מרינה סולודקין: אני רוצה להתייחס לדברים ששמעתי מששי קציר בנושא של ביקורי משפחה.

מרינה סולודקין: כמו שהבנתי, יש לכם נוהל שאתם נותנים אשרת תייר לשלושה חודשים.

מרינה סולודקין: יש יכולת להאריך את האישור לבני משפחה מדרגה ראשונה?

ששי קציר: כאשר יש בקשה כזאת אנחנו דנים בה לגופו של עניין, מגישים לנו בקשות כאלה.

ששי קציר: אם אנחנו מוצאים שיש משהו הומניטרי אז אנחנו מאריכים.

מרינה סולודקין: אז אפשר לשנות נוהל לבני משפחה, למשל לסבתות.

מרינה סולודקין: רוב הפניות אלי בנושא הזה זה סבתא שרוצה לחיות כאן יותר משלושה חודשים ולא נותנים להיכנס לארץ.

מרינה סולודקין: יש לנו ידידה, סבתא בירק, שלא נתנו לה להיכנס.

מרינה סולודקין: האם אנחנו צריכים לעשות חוק שיאפשר לסבתא לחיות כאן 6 חודשים או שאתם יכולים לעשות נוהל לקרובי משפחה מדרגה ראשונה?

ששי קציר: את לא מדברת על הורה קשישי?

מרינה סולודקין: לא.

מרינה סולודקין: אני מדברת על סבתא שמוקד החיים שלה ברוסיה אבל היא רוצה לחיות כאן ולעזור לבת, למשל שילדה, מקרים הומינטרים.

מרינה סולודקין: מה, אני צריכה לעשות חוק חדש בנושא זה?

ששי קציר: נכון.

ששי קציר: זה רק דרך חקיקה.

ששי קציר: כי אני לא אוכל לתת - - -

מיכאל גורלובסקי: אתה לא יכול לשנות נוהל.

ששי קציר: זה לא שייך לנוהל.

ששי קציר: הם נכנסים על קטגוריה של תייר.

מיכאל גורלובסקי: המצב הקיים זה בחקיקה או נוהלים?

ששי קציר: זה חקיקה.

גאלב מג'אדלה: עו"ד לפשיץ יצאת לבדוק משהו.

שרה ליפשיץ: אני מתייחסת למקרה הסיעודי.

שרה ליפשיץ: הסעיף 3(א) רבתי לחוק הכניסה, סעיף ג': "פקע תוקפו של רשיון לישיבת ביקור שניתן לעובד זר, לא ינתנו לאותו עובד זר אשרה ורשיון חדשים לישיבת ביקור.

שרה ליפשיץ: לפי הוראות סעיף 2(א)(2) לשם העסקתו בישראל לתקופה המסתיימת לאחר תום חמש שנים ושלושה חודשים מיום שניתנו לו לראשונה.

שרה ליפשיץ: ולגבי עובד זר שמתקיימות לגביו הוראות - - -

יורי שטרן: מתום התקופה הראשונה?

שרה ליפשיץ: מהרגע שאתה נכנס לארץ לראשונה.

שרה ליפשיץ: מרגע שיצאת זהו.

יורי שטרן: טוב, אז צדקתם, אתם מוגבלים על-פי החוק.

שרה ליפשיץ: לכן המסלול היחיד הוא לעבור דרך ועדת החריגים במקרים חריגים, וזה מה ששי אמר.

יורי שטרן: אם כך, זה בידיכם.

שרה ליפשיץ: הוועדה הבין משרדית - - - החוק לא מאפשר.

גאלב מג'אדלה: החוק אמר את דעתו של המחוקק.

גאלב מג'אדלה: עכשיו זה מסלול של ועדת חריגים.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: הערה אחרונה ואנחנו מסיימים.

גבי שמואלוב: מבחינת העמדה המקצועית של משטרת ישראל, אנחנו חושבים שביטול הויזות באופן גורף עשי להקל על גורמים שעוסקים בסחר בנשים, על גורמים שעוסקים בהגירה בלתי חוקית לצרכי עבודה במדינת ישראל.

גבי שמואלוב: בדיון האחרון שהיה אצל השר - - -

גאלב מג'אדלה: רק נשים?

גאלב מג'אדלה: יש סמים ועוד כל מיני.

גבי שמואלוב: נכון, זאת בעיה חמורה.

גבי שמואלוב: אנחנו צריכים לזכור שיש את הרשימה השחורה של מדינות שהסחר בנשים לא מטופל שם כיאות, ואל לנו להיכנס לרשימה הזאת.

גבי שמואלוב: התבקשנו על-ידי השר לתת מספר נתונים לגבי מספר נשים ממדינות רוסיה שהועסקו בזנות ונעצרו על-ידי ממשלת ישראל על שהייה בלתי חוקית.

גבי שמואלוב: הנתונים שלנו הם שבשנת 2004 היו 197 כאלה, ב- 2003 היו 90.

גבי שמואלוב: מספר המגורשים על שהייה בלתי חוקית, נתיני רוסיה, בשנת 2004 היו 705.

גבי שמואלוב: זה מבלי שיש לנו נתונים לגבי שוהים בלתי חוקיים, שאת זה נתן ששי.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לכם מאוד.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה על שיתוף הפעולה.

גאלב מג'אדלה: נשמח לקבל מהצוות המשותף.

רפי בן חור: מה ההחלטה של הוועדה?

גאלב מג'אדלה: להקים צוות.

גאלב מג'אדלה: אנחנו מנסים להיות יעילים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו שומעים את הרעיונות שלכם ורואים בהם סיכומים.

גאלב מג'אדלה: מר קציר, אני מצפה שבמסגרת ועדת חריגים תיתן תשובה לחבר-הכנסת שאול יהלום.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לך ושמחנו להכיר אותך.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שבדיונים הבאים תהיה אווירה טובה יותר.