ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 377, 2005-02-07 11:00

יורי שטרן: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יורי שטרן: הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון) (מועדים קבועים להקדמת הזמן בישראל), התשס"ה-2004 של חבר הכנסת דוד אזולאי וחבר הכנסת אלי אפללו.

רשף חן: יש לי הערה לסדר

יורי שטרן: תן לי לפתו את הישיבה.

יורי שטרן: אנחנו לאחר קריאה ראשונה בהצעת החוק, כאשר ההנחיה מהמליאה היתה להגיע לפשרה ובאמת, מדובר בתהליך שמאוד רצוי לכולנו.

יורי שטרן: אין שום סיבה לעשות פה מלחמות דת ואנטי דת בנושא שהוא בסך הכל נושא טכני.

יורי שטרן: יש לו משמעות פרקטית לחיי המדינה כולה, מבחינת חיסכון בזמן ושעות העבודה המוארות יותר בתקופת הקיץ או החורף, ניצול מרבי של אור השמש, כמו שמקובל בעולם כולו.

יורי שטרן: יש פה היבט פרקטי לאנשים שמתפללים, כי זה קובע אצלם.

יורי שטרן: בגלל שהם מתפללים לפי השמש ולא לפי השעון הרגיל, זה קובע מה ההפרש בין התחלת התפילה לבין תחילת העבודה במקומות העבודה שלהם ואין שום סיבה, שלא נגיע לפשרה.

יורי שטרן: זאת היתה רוח הדברים גם בכנסת הקודמת, כאשר חברי הכנסת אזולאי ופורז הביאו לדיון בכנסת הצעה משותפת, שהיא בעצם בסיס להצעה החדשה הזאת, של חבר הכנסת אזולאי.

יורי שטרן: אלא שהתגלו עוד דברים, תוך כדי דיון במליאה, שהיו כלולים בהצעת הפשרה ולא נכללו בהצעה של דוד אזולאי, זאת לטענתם של כמה ח"כים.

יורי שטרן: לכן, היתה הנחיה שחברי הכנסת ידברו בינם לבין עצמם וששר הפנים יהיה שותף בדיונים האלה וכך זה היה.

יורי שטרן: אני רוצה להודות לכל הצדדים ברב-שיח הזה, על כך שטרחו וניסו להגיע לפשרה, כי זו הדרך הנכונה.

רשף חן: אבל הרב-שיח הזה לא התקיים.

יורי שטרן: הוא כן התקיים.

יורי שטרן: למיטב ידיעתי היתה ישיבה אצל שר הפנים.

יורי שטרן: מי שהעלה את הנושא הזה של פשרה במליאה היה ג'ומס, חבר הכנסת אורון, והוא היה שותף למהלך.

רשף חן: אנחנו הצבענו יחד במליאה - -

יורי שטרן: מיד אתן לך את רשות הדיבור.

יורי שטרן: רק בשביל להקדים איפה הוויכוח מתמקד כעת אגיד לסיום, שאנחנו דנים בשני פרמטרים: אחד הוא אורך התקופה של שעון קיץ, כאשר בגדול, הציבור מעוניין שזה יהיה כמה שיותר צמוד - -

רשף חן: אתה נכנס לגופו של עניין.

יורי שטרן: סליחה אדוני.

יורי שטרן: הציבור הרחב מעוניין שזה יהיה כמה שיותר צמוד לשעות האור של השמש ויתאים בזמן מהבחינה זאת.

יורי שטרן: הדבר השני, שהוא בעל משמעות תרבותית גבוהה וסמלית, הוא זה שהתאריכים האלה יהיו קבועים לפי הלוח העברי.

יורי שטרן: אם אנחנו יכולים להגיע לסיכום שזה עונה גם - -

חיים אורון: אדוני היושב ראש, אני רוצה להגיד דבר אחד - -

יורי שטרן: אני אתן לך את זכות הדיבור.

חיים אורון: אבל אני הייתי שותף למהלך הזה ואני לא אהיה פה.

חיים אורון: אני לא יכול לבוא.

חיים אורון: אם אתם עושים ככה, אני אפיל את הכת.

חיים אורון: אני לא יכול להיות פה, כיוון שאנחנו דנים עכשיו בוועדת הכספים על הסוף של הכסף ואני לא יכול להיות פה.

חיים אורון: דיברנו שנגיע להסכמות ולא הודיעו לנו על הישיבה, לא ידענו שהיא מתקיימת - -

יורי שטרן: אני מייד אשמע אתכם.

חיים אורון: תאמין לי, שאני לא יכול להיות כאן עכשיו.

חיים אורון: לטובת המתנחלים, תאמין לי שהם רוצים שאני אהיה שם עכשיו.

אופיר פינס-פז: התפלאתי שאתה לא פה.

חיים אורון: אנחנו בסוף הסכומים ואני לא יכול שלא להיות שם.

יורי שטרן: חבר הכנסת רשף חן מייצג אותך - -

חיים אורון: לא, לא - -

רשף חן: סוכם שתהיה הידברות ולא היתה שום הידברות.

גדעון סער: לא סוכם שתהיה אתכם הידברות.

גדעון סער: אתכם לא סוכם, הייתם במיעוט.

גדעון סער: תצביעו נגד מעכשיו ועד הסוף.

גדעון סער: פתאום אתם בעד הידברות.

גדעון סער: .. אבירי ההידברות.

גדעון סער: ..

יורי שטרן: חבר הכנסת רשף חן ביקש הערה לסדר היום, בבקשה.

רשף חן: במליאה היה דין ודברים ששלושת הקדקודים שהיו חברי הכנסת אורון, אברהם פורז ודוד אזולאי.

רשף חן: היה סיכום מפורש שתהיה הידברות ואתה הזכרת את זה גם בדברים שלך.

רשף חן: על בסיס זה כולנו הצבענו בעד.

רשף חן: לפני שבוע אברהם פורז פגש את דוד אזולאי ואמר לו: עוד לא ישבנו לדבר, מתי יושבים לדבר?

רשף חן: אזולאי ענה לו: כן, נשב לדבר.

רשף חן: זהו.

רשף חן: לא היה שום דבר.

רשף חן: יש איזו שהיא אתיקה בבית הזה והיא צריכה לכלול את זה, שכאשר מסכמים משהו לפחות עושים מהלך בתום לב כדי לנסות ולמצות את התליך.

רשף חן: זה לא קרה.

רשף חן: יש פה דבר שגובל במחטף ובוודאי מקעקע כל יכולת להגיע להסכמות כאלה בעתיד.

רשף חן: לכן, אני מציע שנעצור את הישיבה כאן ונעשה את מה שסוכם ועובדה, שנאמר על ידך שהנחת שזה נעשה ואני אומר לך שזה לא נעשה.

רשף חן: אני חושב שהאכסניה של שר הפנים היא אכסניה מצוינת לעניין הזה.

רשף חן: יזמן אליו את השלושה האלה ועוד מי שיראה לו לנכון - -

משה גפני: מי זה השלושה?

רשף חן: חברי הכנסת חיים אורון, אברהם פורז ודוד אזולאי.

מירי פרנקל שור: זה מה שסוכם - -

גדעון סער: לא סכום.

גדעון סער: אפשר להסתכל בפרוטוקול של המליאה.

גדעון סער: פורז וג'ומס הם לא נציגי אלוהים עלי אדמות.

יורי שטרן: סליחה, חבר הכנסת סער.

גדעון סער: הוא התחיל עם פרובוקציה.

רשף חן: גדעון, כפי שאתה יודע היטב היתה הסכמה כזאת.

רשף חן: היושב ראש הזכיר את ההסכמה הזאת בפתח דבריו, בלי שאמרתי מילה אחת.

גדעון סער: הוא אמר שתהיה הידברות להגיע לפשרה.

גדעון סער: אף אחד לא מינה את פורז להיות נציגו של אלוהים עלי אדמות.

רשף חן: אני מציע, שהכנסת הזאת תתנהל על בסיס זה שהסכמות מקיימים, כי אחרת נהיה במצב הרבה יותר קשה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: חבר הכנסת דוד אזולאי, הרי אכן היתה הנחיה כזאת מהמליאה?

יורי שטרן: אני יצאתי מתוך הנחה שאתה קיימת דיונים.

יורי שטרן: תגיד לנו מה קרה.

יורי שטרן: חבר הכנסת אפללו, אנחנו מברכים אותך על חזרתך לוועדת הפנים.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, כשהיו הסיכומים במליאה, מי שזוכר, עדין לא היה שר פנים.

דוד אזולאי: לאחר שגמרנו את הדיון במליאה, אחרי שבועיים נדמה לי, אז בעצם הוא היה האיש היוזם והמוביל של כל הנושא הזה, של שעון הקיץ כי הוא מכיר אותו כשר פנים וזה מונח על שולחנו.

דוד אזולאי: לכן, קיימנו איזו שהיא התייעצות בלשכתו והיו שתי הצעות.

דוד אזולאי: בהתייעצות השתתפו שר הפנים והרב גפני וג'ומס, שאז, במליאה הוא קם והציע את הצעת הפשרה שהיא פחות או יותר אותה הצעת פשרה שאנשי שנוי ביקשו.

דוד אזולאי: אז אני רוצה להגיד לך, שג'ומס שמר על האינטרסים שלכם לא פחות ממה שאתם שומרים על האינטרסים שלכם.

אופיר פינס-פז: אני לא ידעתי.

אופיר פינס-פז: אפשר לתקן את זה, זה לא סוף העולם.

דוד אזולאי: רבותיי, אני אומר שהמטרה של הצעת החוק הזאת זה לא להמשיך להתווכח על שעון קיץ בין דתיים לחילונים.

דוד אזולאי: נושא שעון הקיץ הוא לא נושא לוויכוח בין דתיים לחילוניים.

דוד אזולאי: הגיע הזמן שנטפל בנושא הזה בצורה יסודית ולכן, יזמתי חקיקה, לאור מה שקרה עם שר הפנים הקודם ושר הפנים שלפני הקודם, שכל אחד נכנס לכיסאו, בשביל לקבל כותרות, יצר את שעון הקיץ וזה נעשה בצורה פראית, מבלי לחשוב ומבלי להתחשב.

זבולון אורלב: הרי רצו כבר לעשות שעון חורף - -

דוד אזולאי: אמרתי שזה בשביל לקבל כותרת.

דוד אזולאי: אמרתי, בואו נפסיק עם הויכוח הזה.

דוד אזולאי: באתי עם הצעת חוק שאומרת ששעון הקיץ יתחיל צמוד לשני חגים, שרוב עם ישראל חוגג אותם.

דוד אזולאי: האחד – ששעון הקיץ יתחיל בא' דחול הועד פסח, שזה למחרת ליל הסדר ויסתיים במוצאי שבת, שבין ראש השנה ליום כיפור.

דוד אזולאי: זאת היתה ההצעה המקורית שלי וזה עבר בקריאה טרומית וראשונה.

דוד אזולאי: אנחנו נמצאים כרגע לקראת קריאה שניה ושלישית.

דוד אזולאי: בין לבין, היתה הצעת פשרה ביוזמת שר הפנים וחיים אורון שזה יהיה ב-1 באפריל ויסתיים במוצאי שבת שבין ראש השנה לכיפור.

דוד אזולאי: שר הפנים הסכים להצעת הפשרה הזאת.

דוד אזולאי: אני בדקתי את הנושא מבחינת האפשרויות שלי.

דוד אזולאי: יש לי בעיה בקטע הזה, כי אני לא יכול לתת ידי לחקיקה שכל כולה מתבססת על התאריך הכללי, שזה יהיה ב-1 באפריל.

דוד אזולאי: לכן אמרתי שאפשר למצוא הצעה ואני מניח שישנן עוד הצעות אחרות שעלו.

דוד אזולאי: אני מוכן לכל הצעת פשרה ובלבד, שנפסיק לריב על שעון קיץ פעם אחת ולתמיד.

דוד אזולאי: הגיע הזמן שהנושא הזה יקבע ובזה יסתיים.

דוד אזולאי: אדוני היושב ראש, מה שאני מציע הוא: אני הכנתי טבלה, שנותנת מצב של כמה ימי שעון קיץ.

דוד אזולאי: על פי החוק שהיה עד היום, שעון קיץ צריך להיות מינימום 150 יום.

דוד אזולאי: לפי ההצעה המקורית שלי, זה מט"ז בניסן עד מוצאי שבת שובה, אין פות מ-165 יום.

דוד אזולאי: זה מינימום 165 יום.

דוד אזולאי: היינו "סופר-לארג'ים" בהצעת החוק הזאת.

דוד אזולאי: אם מציעים את ה-1 באפריל, אז צריך למצוא תאריך אחר, שיהיה מקובל על כולם.

דוד אזולאי: גם כשקובעים את חגי ישראל, הם לא נקבעים לפי תאריך לועזי אלא לפי תאריך עברי, ואז כל אחד בודק לעצמו ביומן והדברים נרשמים.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: המציע השני, חבר הכסת אפללו, בבקשה.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, זו הזדמנות לברך את השר בהרבה הצלחה בתפקידו.

אלי אפללו: הצעת החוק הזאת שנבנתה על ידינו, אנחנו צריכים להפסיק באופן עקרוני, שכל שר שנכנס ואני יודע שאתה לא חושב ככה ולא תעשה ככה, שכל שר יכנס ויקבע כללים אחרים.

אלי אפללו: מה המטרה?

אלי אפללו: המטרה היא לקבוע דבר מבוסס, נכון ואמיתי.

אלי אפללו: ישבתי עם חבר הכנסת אזולאי, חשבנו ביחד איך עושים את זה?

אלי אפללו: זה טוב לנו, טוב לתעסוקה, טוב לדתיים, טוב לחילונים ואולי פחות טוב לשר כזה, פופוליסט כזה או אחר.

אלי אפללו: אני לא מאמין שזה אתה ואני מוריד את זה מראש במלוא מובן המילה.

אלי אפללו: אני אומר לך את זה בכנות.

אלי אפללו: אני מבקש, אם יש דברים קטנים שאנחנו יכולים לתקן ושזה יהיה מקובל עלינו, בשמחה רבה.

אלי אפללו: אבל היום לבוא ולשנות את זה מההצעה שעברה בקריאה ראשונה, אני מציע שאם יש משהו ספציפי לשר, לבוא ולהגיד לנו שזה לא מהותי ממה שהוצע בהצעה שלנו.

אלי אפללו: אני מציע שההצעה הזאת תקבל תמיכה ממך, אדוני השר, ונוכל ללכת אתה קדימה.

אלי אפללו: תודה רבה.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: כבוד השר, בבקשה.

רשף חן: אני מבקש לומר כמה מלים לפני השר: במליאה היו שלוש הצעות.

רשף חן: היתה הצעה כפי שהיא, היתה ההצעה של חבר הכנסת אורון, שאמר: בואו נרחיב מלמטה והיו הדברים שאמר חבר הכנסת פורז וגם אני אמרתי את זה - -

גדעון סער: סוכם שמצביעים על ההצעה כפי שהיא.

גדעון סער: הוא לא יכול להטעות את הוועדה, אפילו אם הוא חבר שינוי.

גדעון סער: שיגיד מה אמר היושב ראש לפני ההצעה.

גדעון סער: לא להטעות את הוועדה, זה לא ראוי.

רשף חן: גדעון, תשלוט בעצמך.

רשף חן: מה שפורז דיבר עליו זה הבעיה בספטמבר, שנובעת מזה שאחת ל-4 שנים, יום כיפור יוצא מאוד מוקדם, בחצי הראשון של ספטמבר.

רשף חן: הפשרה שעליה דובר היתה שכאשר יום כיפור יוצא בחצי הראשון של ספטמבר ומטה, אז האינטרס הדתי יוותר ואם אני לא טועה, זה יוצא אחת לארבע שנים או אחת לחמש שנים.

רשף חן: על זה דובר.

רשף חן: לכן, כאשר התקיימה אותה פגישה עם חבר הכנסת אורון, כל הנושא הזה לא עלה בכלל ומה שסוכם במפורש היה, שאנחנו מצביעים פורמלית על ההצעה כמות שהיא, אבל שתהיה ההידברות הזאת ולמרות זאת היא לא התקיימה.

רשף חן: אני חושב שזאת תקלה גדולה והיא צריכה להתקיים.

יורי שטרן: אז בעצם יש פה שלושה נושאים: 1.

יורי שטרן: התחלה מוקדמת של שעון הקיץ, שבאמת נתפוס את השמש.

יורי שטרן: 2.

יורי שטרן: סיום הגיוני באותן השנים שיום כיפור חל מוקדם לפי הלוח הגרגוריאני, שזה לוח השמש 3.

יורי שטרן: זו השאלה התרבותית-סמלית, שהדברים יהיו קבועים בלוח העברי ולא בלוח הלועזי.

אופיר פינס-פז: תודה.

אופיר פינס-פז: חברים, אני רוצה להגיד בהערה מקדימה שהדבר הכי מדהים שקרה לי עד רגע זה, זה לראות את חברי הכנסת גדעון סער ורשף חן.

אופיר פינס-פז: צמד חמד, הנאהבים והנעימים שכל השנים שיתפו פעולה, אי אפשר להכניס ביניהם סיכה.

אופיר פינס-פז: פתאום אש, תימרות עשן, ניצוצות.

גדעון סער: גם בינינו יש איזה שהוא שינוי.

גדעון סער: זה מתחייב מהשינויים הפוליטיים.

אופיר פינס-פז: לגופו של עניין.

אופיר פינס-פז: חברים, בסך הכל אני סבור שראוי לטפל בנושא שעון הקיץ לא כל שנה באופן שמעורר מחלוקת אלא באמצעות חקיקה.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת, העובדה ששני חברי כנסת הציעו הצעת חוק שאמורה לעשות סדר ושלא נחזור ונדון בעניין הזה מדי שנה, זה כיוון מאוד נכון, שאני תומך בו.

אופיר פינס-פז: כל הרציונל של העניין זה באמת לעשות את העניין הזה לא בכפיה אלא בהסכמה רחבה.

אופיר פינס-פז: מה זה הסכמה רחבה?

אופיר פינס-פז: זה לא אומר שכל 120 חברי הכנסת צריכים להתלהב ולתמוך, אבל בין הסיעות ובין הקבוצות בין הקואליציה והאופוזיציה רצוי מאוד להגיע להסכמה רחבה ולדעתי, אפשר להגיע להסכמה רחבה.

אופיר פינס-פז: מאוד שמחתי על מה שדיווחו לי שהיה במליאה באותו יום שהיתה הקריאה הראשונה.

אופיר פינס-פז: הבנתי וזה גם בא לידי ביטוי פומבי בתקשורת, שנמצאה נוסחה מעניינת מאוד שנותנת מענה.

אופיר פינס-פז: שעון הקיץ אינו חג דתי ולא חג יהודי ואינו חג בכלל.

אופיר פינס-פז: זה שעון קיץ.

אופיר פינס-פז: זה הסדר שנעשה משיקולים כלכליים בעיקרם בכל העולם, כדי להרוויח את השמש, את האנרגיה, את שעות העבודה וכולי.

אופיר פינס-פז: אלא מה?

אופיר פינס-פז: יש טענה שעם כל זה שאנחנו רוצים לעשות את הדבר הזה, יש מצב שבו רצוי שציבור דתי לפני יום כיפור לא יצטרך לקום ב-4 בבוקר ויוכל להתנהל בצורה מכובדת ומסודרת.

אופיר פינס-פז: היתה פניה גם לרוב החילוני, המסורתי שיתחשב בדבר הזה ואני, באופן אישי, חושב שראוי להתחשב בעניין הזה.

אופיר פינס-פז: אני שמח שזו גם העמדה של הרבה מאוד חברים טובים שחשבו שאולי הם יהיו נגד, ממר"ץ, משינוי, ממפלגת העבודה וכדומה.

אופיר פינס-פז: זאת אומרת שאנחנו, באופן כללי, בעד העיקרון הזה ויכולים למצוא נוסחה כדי להביא אותו מן הכוח אל הפועל.

שר הפנים ואיכות הסביבה אופיר פינס פז: אגב, אני מצטער מאוד שהשר פורז לא היה.

שר הפנים ואיכות הסביבה אופיר פינס פז: אני הבנתי וגם שאלתי ואמרו לי שזה בסדר, חבר הכנסת אורון מטפל בעניין הזה - -

אראלה גולן: אבל זה לא מה שסוכם המליאה.

גדעון סער: מה זה סוכם במליאה?

גדעון סער: במליאה סוכם דבר אחד בהצבעה.

יורי שטרן: סליחה, תפסיקו לקטוע את דברי השר.

אופיר פינס-פז: חברים, הרי הדבר הזה בר תיקון.

אופיר פינס-פז: באמת היתה הסכמה רחבה בחדר ומה היתה הנוסחה?

אופיר פינס-פז: הנוסחה היתה מאוד יצירתית ואני חלקתי עליה שבחים גם לחבר הכנסת אזולאי וגם לחבר הכנסת אורון.

אופיר פינס-פז: הנוסחה אומרת את הדבר הבא: שעון הקיץ יתחיל ב-1 באפריל כתאריך קבוע, ויסתיים בתאריך עברי, שהוא תמיד מקדים את יום כיפור, כדי לאפשר לציבור הדתי לא להיפגע מהעניין הזה.

אופיר פינס-פז: בגלל שזה תאריך עברי ולועזי, כמובן שהתאריך העברי משנה את התאריך הלועזי באשר לסיום של שעון הקיץ ועשינו לוח לגבי 10 השנים הבאות כדי ללמוד.

אופיר פינס-פז: לפעמים זה נותן 10 ימים לפה או לשם, שום אסון לא קורה.

אופיר פינס-פז: כולם לחצו ידיים ואמרו שזו פשרה הגיונית.

אופיר פינס-פז: אלא מה?

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת אזולאי אמר:

אופיר פינס-פז: אני שלוח של קבוצה, של סיעה, של תנועה ואני צריך להתייעץ בעניין הזה.

אופיר פינס-פז: כשהוא סיים את ההתייעצות שאמרה מבחינתו, שהם רוצים גם את התאריך של ההתחלה בתאריך עברי ולא לועזי.

אופיר פינס-פז: זה מבחינתי דבר חדש.

אופיר פינס-פז: זה נושא חדש.

אופיר פינס-פז: אני אומר ליושב ראש, שזה נושא שאני צריך ללמוד אותו, כי אני לא יודע מה ההשלכות שלו, מבחינת העניין המרכזי.

אופיר פינס-פז: העניין המרכזי של שעון הקיץ, במיוחד אם אנחנו מחוקקים אותו, שלא יפספס את המטרה.

אופיר פינס-פז: אנחנו שוכחים בסוף מה המטרה.

אופיר פינס-פז: אין פה עניין הלכתי, אין פה עניין דתי.

אופיר פינס-פז: אנחנו צריכים להביא תוצאה שתהיה הגיונית מבחינת האינטרס הישראלי כמדינה, בלי לפגוע בחלקים בחברה.

אופיר פינס-פז: זאת צריכה להיות הנוסחה.

אופיר פינס-פז: אדוני היושב ראש, זה שחיים אורון, שהוא היה בנגזרת אותה אחדות אבל מעבר למליאה, אנחנו כולם יודעים מי זה חיים אורון.

אופיר פינס-פז: זה שהוא לא ידע על הישיבה, אני קראתי לו עכשיו והוא לא יכול להשתתף בה בגלל מה שקורה בוועדת הכספים, ויש גם תחושות לא נעימות בצד של שינוי, אני מבקש לקיים את הדיון ואני לא מציע לדחות את הדיון, משום שאני חושב שחשוב שנידבר ונחליף דעות וננסה להגיע להסכמות.

אופיר פינס-פז: אבל, אני מבקש שתתקיים מחר או מחרתיים ישיבה, כי אין לנו זמן בעניין הזה, ישיבה נוספת שגם חבר הכנסת חיים אורון יוכל להשתתף בה ושם נוכל לסכם את העניין ולהביא אותו לכדי הצבעה במליאה.

אופיר פינס-פז: אני רוצה להסביר שוב: משום שמדובר בחקיקה, אם היה מדובר על החלטה לשנה הקרובה, אפשר היה לסכם עכשיו ולהמשיך הלאה.

אופיר פינס-פז: בגלל שמדברים על משהו שהוא ארוך טווח לאורך שנים, אני מבקש לא להיות פזיזים.

אופיר פינס-פז: למצות את ההידברות הפנימית.

אופיר פינס-פז: אם לא מיצינו אותה, נמצה אותה עוד יום.

אופיר פינס-פז: לא יקרה שום אסון, כי אנחנו רוצים שכל הכנסת תרים את היד בעד הצעת החוק הזאת, וזה מבחינתי הדבר הכי חשוב.

אופיר פינס-פז: כי צריך להגיע להסכמה רחבה בתוך החברה הישראלית ולהוריד את הנושא הזה, הפלגני, אחת ולתמיד מסדר היום של החברה הישראלית.

אופיר פינס-פז: זו משימה אדירה, שאני בטוח שאין פה אחד בחדר שיגיד שאנחנו לא יכולים להצביע מחר בשביל הנושא הזה.

אופיר פינס-פז: המשימה מספיק חשובה כדי למצות את ההידברות ולכן, אני חושב שצריך להמשיך את הדיון, אבל לקבוע דיון נוסף למחר או ליום רביעי, כדי להצביע.

יורי שטרן: אני מקבל את עצת השר.

יורי שטרן: חברי הכנסת שרוצים לדבר: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה, שהוא היושב ראש הנכנס של הוועדה, לאחריו, חבר הכנסת זבולון אורלב, חבר הכנסת גדעון סער, חבר הכנסת רשף חן ואחרון הדוברים, חבר הכנסת אהוד יתום.

רשף חן: יש נתונים לגבי שעות שמש בתאריכים האלה, שעות שקיעה וזריחה?

דוד אזולאי: זה כתוב בדף.

גאלב מג'אדלה: אני בעד הקו שציין השר.

גאלב מג'אדלה: זה נושא שהוא לא למחלוקת בין דתיים וחילונים.

גאלב מג'אדלה: אנחנו, כחברה ישראלית, צריכים לצמצם את המחלוקות ולא להוסיף עליהן.

גאלב מג'אדלה: זה נושא שהוא לטובתה של החברה הישראלית.

גאלב מג'אדלה: יש לו ייעוד, יש לו חשיבות ומטרה.

גאלב מג'אדלה: קרו דברים שמנה אותם השר - -

אלי אפללו: אני מבקש לומר מילה, כי אני צריך ללכת לוועדת הכספים: אני מקבל באופן כללי את מה שגדעון סער יציע.

אלי אפללו: מבחינתי, זה מקובל עלי.

אלי אפללו: אני מצטער, כי אני צריך להיות בוועדת הכספים.

אלי אפללו: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: - - שר הפנים מנה חלק מהדברים.

גאלב מג'אדלה: היתה גם הסכמה במליאה בהצבעה, ששינוי היו חלק ממנה.

גאלב מג'אדלה: אחר כך באה פשרה בהשתתפות חבר הכנסת אורון שאיננו פה.

גאלב מג'אדלה: אני חושב שמן הראוי שאנחנו נחכים יותר, נדבר יותר.

גאלב מג'אדלה: לא יקרה שום דבר אם היום נמצה את החלק הגדול של הדיון ונמשיך אותו בהסכמות והבנות לשלב הבא.

גאלב מג'אדלה: זה הרצון של כולם.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: חבר הכנסת אורלב ואחר כך, גדעון סער.

זבולון אורלב: הממשלה קיימה דיון בנושא הזה לפני כחצי שנה לערך, בעת ששר הפנים הקודם, אברהם פורז, הציע לממשלה הצעת חוק או צו, להקדים את שעון הקיץ בשעתיים - -

אופיר פינס-פז: בצו.

אופיר פינס-פז: צו קביעת הזמן זה נקרא.

זבולון אורלב: אני חושב שהוא הציע הצעת חוק.

זבולון אורלב: ועדת השרים לחקיקה קיבלה את הצעת החוק של פורז.

זבולון אורלב: הוגש ערר והממשלה קיבלה את הערר של שר הרווחה.

זבולון אורלב: מה היתה הצעת החוק?

זבולון אורלב: בדיון הזה היה דיון יסודי מה זה שעון הקיץ.

זבולון אורלב: הוצגו שם דוחות.

זבולון אורלב: משרד הפנים עשה עבודת מטה מאוד מקיפה שלמדתי אותה לקראת אותו דיון.

זבולון אורלב: אספתי את כל החומר ויש דוחות של וועדות ששרי פנים קודמים הקימו וכולם, ללא יוצא דופן, לא מצביעים על תועלות חד משמעיות, לא של תאונות דרכים ולא כלכליות - -

קריאה: חיסכון באנרגיה.

יורי שטרן: סליחה, אם לחברי כנסת עוד איך שהוא מותר להתפרץ, אז ודאי לא למוזמנים.

זבולון אורלב: אמרתי תועלות כלכליות.

זבולון אורלב: תועלת כלכלית למשק היא לא רק חיסכון באנרגיה.

זבולון אורלב: יכול להיות שיש הפסד במקום אחר, למשל, עייפות פועלים שצריכים לקום בשעות חשיכה ולראות כיצד הם מתפקדים.

רשף חן: אז יש תועלת וכנגדה נזק.

זבולון אורלב: אמרתי, שאני מדייק בכך שאני אומר, שאין תועלות חד משמעיות כלכליות ואין תועלות חד משמעיות בתאונות דרכים.

זבולון אורלב: אני הופתעתי.

זבולון אורלב: נשברו לי שם הרבה מאוד מיתוסים.

זבולון אורלב: אבל הממשלה החליטה לדחות את הדבר הזה, מפני הטיעון המרכזי שלי שהיה: מדינת ישאל היא מדינה יהודית.

זבולון אורלב: חלק מהביטוי של היותה מדינה יהודית זה הלוח העברי.

זבולון אורלב: מדינה יהודית לא יכולה לקחת את הלוח העברי, שיש לו משמעות יהודית לגבי תושביה ולהגיד: אני מתעמלת ממנו.

זבולון אורלב: אז מה אפשר לעשות?

זבולון אורלב: בליל הסדר, מרבית תושבי מדינת ישראל, על פי כל המחקרים ואני מוכן להציג את הדברים, למעלה מ-80% מהאוכלוסייה היהודית במדינת ישראל חוגגת את ליל הסדר עם הילדים.

זבולון אורלב: כל אחד מבין, שאם עושים את ליל הסדר בשעון הקיץ הילדים לא יכולים להשתתף כמעט, כי הוא מתחיל בשמונה וחצי בערב ואין להם סבלנות לחכות לאפיקומן וכל ליל הסדר נהרס.

זבולון אורלב: לגבי יום כיפור, זו שעת צום מיותרת.

זבולון אורלב: הדיון הסתכם בכך שלא רק שהצעות החוק נדחו אלא שראש הממשלה אמר ששעון הקיץ צריך להתקיים על פי הלוח העברי, פחות או יותר כמו החוק הזה.

זבולון אורלב: כלומר, יום אחד או יומיים אחרי ליל הסדר או יום אחד או יומיים לפני יום כיפור, כי הוא שוכנע שמרבית אזרחי מדינת ישראל מציינים את ליל הסדר וגם את יום כיפור.

זבולון אורלב: זה רוב העם ולמה לפגוע?

זבולון אורלב: כל הויכוח פה הוא על ימים ספורים.

זבולון אורלב: זה לא העניין שיש פה איזה נזק, למרות שאני טוען שאין בכלל נזק.

זבולון אורלב: אבל גם אלה שאומרים שיש תועלות, על מה מדובר פה?

זבולון אורלב: על 12 יום, 8 ימים, 20 יום.

זבולון אורלב: בואו נרד מהעניין הזה.

זבולון אורלב: נעשה את הדבר הזה על פי לוח השנה העברי.

זבולון אורלב: אדוני, שר הפנים, למיטב ידיעתי הממשלה הזאת לא הציגה קווי יסוד חדשים ואומרים לי שהיא ממשלת המשך.

גדעון סער: זו אותה ממשלה.

זבולון אורלב: הממשלה ה-30 מחוייבת לפי דעתי, על פי סיכום ראש הממשלה באותה ישיבה שאתה יכול לקבל את הפרוטוקול ולכן, לפי דעתי הממשלה מחויבת להצעת החוק הזאת, כפי שהביא אותה חבר הכנסת דוד אזולאי ואם אינני טועה, היא נתמכה על ידי הממשלה בהצעת החוק הזאת.

גדעון סער: למפרע, אני אומר שאני מקבל את הדברים או את הבקשה שביקש השר, וזה גם דבר שאמרתי לפני הדיון, שאני לא חושב שנוכל היום להספיק.

גדעון סער: שינוי כמעט הצליחו לשכנע אותי באמצעות השיטה הכיתתית הזאת כן ללכת להצבעה היום.

גדעון סער: אני מייחס ערך לרצון הטוב של השר ולא לרצון הטוב של סיעת שינוי.

גדעון סער: לכן, אני חושב ששני העקרונות שצריכים להיות, אחד זה כפי שאמר השר, הנושא צריך להיפתר בחקיקה.

גדעון סער: 2.

גדעון סער: צריך לעשות מאמץ להגיע להידברות או לקיים הידברות.

גדעון סער: ההידברות לא אומרת שבסיעות קטנות ככל שיהיו, תהיה זכות וטו.

גדעון סער: זאת אומרת, יהיה ניסיון אמיתי, אבל זה לא אומר שיקבלו את עמדתן.

גדעון סער: עם כל הכבוד למה שהיה במליאה ואני רוצה לתאר ואולי כהערה מקדימה: כאשר נשמעת טענה למחטף, כי זו מילה שאמר יושב ראש סיעת שינוי בתחילת דבריו ובאותה נשימה הוא מדבר על פורז, אשר ביומו האחרון כשר הפנים ביצע את המחטף ובנושא הזה, זה דבר של "טול קורה מבין עיניך".

גדעון סער: זאת אומרת, הוא זועק על דבר אשר ברגל גסה, מבחינת הנורמה הממלכתית של חברינו, שר הפנים לשעבר.

גדעון סער: לאחר שהתקיים אותו דיון במליאה, במהלך הדיון שדיבר יושב ראש הכנסת ריבלין וציין שהושגה הבנה במליאה, לפרוטוקול ביקשתי להודיע, מכיוון שנניח שש"ס ושינוי יגיעו להסכמה, זה יהיה יום חשוב לכנסת, אבל זה עדין 27 חברים מתוך 120.

גדעון סער: עדין יש עוד סיעות.

גדעון סער: יש עוד סיעות בבית.

גדעון סער: על הצעת החוק הזאת חתומים שני חברים, אחד מסיעת הליכוד שיצא לפני שעה קלה.

גדעון סער: אז עולה על דעתכם שישבו חבר הכנסת אורון ואברהם פורז, אפילו נניח שפורז יבוא וישתתף בישיבה, אז מה זה אומר?

גדעון סער: שקיבלנו את עמדתו?

גדעון סער: מה קרה?

גדעון סער: לכן, אני אומר וזה מה שסיכם היושב ראש לפני ההצבעה וגם לא יכול להיות אחרת, שההצבעה היא רק על ההצעה כפי שהוגשה על ידי הוועדה הזאת לקריאה ראשונה.

גדעון סער: אם יגיעו לפשרות אחרי זה – אדרבא וידעתי מה אני אומר, מכיוון שכל פרץ הפשרנות של סיעת שינוי באותו ערך נבע מסיבה פשוטה: הם היו מיעוט קטן במליאה.

גדעון סער: כאשר אתה מיעוט קטן, לפעמים אתה מוכן מאוד להתפשר.

גדעון סער: מאחר שזה הרשים אותי מעט מאוד, מצאתי לנכון להעביר לפרוטוקול ויושב ראש הכנסת חזר אחרי: עובר להצבעה, וההצבעה היא על הנוסח הזה.

גדעון סער: אדוני השר, מרגע זה הנוסח הזה כולל את נושא ט"ז בניסן וכולל את נושא הלוח העברי וצריך להבין מה הבסיס להתדיינות שאנחנו מקיימים.

גדעון סער: לכן, אני חוזר גם לדברים שנאמרו על ידי יושב ראש הישיבה בפתח הישיבה, שאמר שלדברים יש משמעות.

גדעון סער: חזר על זה גם חבר הכנסת אורלב, שציין גם מה אמר ראש הממשלה ומה היה סיכום הממשלה.

גדעון סער: יש משמעות לתאריך העברי ואנחנו, כתנועה לאומית, מייחסים משמעות מעבר למספר ימי שעון הקיץ לכך שהדבר הזה יקבע לפי הלוח העברי.

גדעון סער: לכן, אני הצעתי הצעה שהיא לא מה שאמר עכשיו אורלב ולא מה שכתוב בהצעת החוק.

גדעון סער: אני הצעתי להגדיל את מספר ימי שעון הקיץ בזמן מסוים.

גדעון סער: אני לא רוצה לחזור, כדי שיהיה לנו עוד מרחב אם נקיים מגעים.

גדעון סער: אני רוצה לומר, שצריך לקיים את ההידברות הזאת.

גדעון סער: היא לא צריכה להיות ארוכה מדי מכיוון שהדברים ברורים.

אופיר פינס-פז: אין לנו הרבה זמן.

גדעון סער: אני סומך על היושב ראש המכהן ועל היושב ראש שיהיה וכל מי שינהל את הנושא הזה.

גדעון סער: אני מציע, שכל הגורמים הרלוונטיים יגיעו.

גדעון סער: תהיה סכמה, יהיה רוב יותר גדול.

גדעון סער: לא תהיה הסכמה, יהיה רוב, לא גדול, אבל יהיה רוב שרואה בשני העקרונות האלה קביעת הנושא החקיקה וקביעת הנושא על פי הלוח העברי, את הדבר הקובע.

גדעון סער: תודה.

יורי שטרן: אולי בתור הצעת פשרה אנחנו נוסיף חצי שעה ואחר כך שעה באיזה שהוא שלב.

רשף חן: ברשותכם, אני אתייחס לנושא.

רשף חן: ראשית, לעניין הטכני, אברהם פורז חוזר ביום רביעי אז אני מבקש שהישיבה תתקיים ביום רביעי ואז הוא יוכל להשתתף בה.

רשף חן: הנושא זה שעות אור.

רשף חן: הוא לא קשור ללוח העברי ולא ללוח הלועזי.

רשף חן: יש אינטרס כלכלי מובהק לנצל את שעות האור ועל זה כולנו יכולים להסכים.

זבולון אורלב: לא.

רשף חן: רובנו.

רשף חן: אני אודה לכולכם אם תתנו לי לסיים את דבריי.

רשף חן: יש אינטרס שהמדיניות הכלכלית תתבצע בשעות האור.

רשף חן: זה נכון לגבי מתי מתחילים את היום ומתי מסיימים את היום.

רשף חן: עד עכשיו אני לא אומר דבר שמחדש משהו.

רשף חן: ברור גם שכנגד האינטרס הזה, יש אינטרס לגיטימי לחלוטין של ציבור גדול במדינת ישראל, של מתפללים, לא להיאלץ לקום בשעת בוקר מוקדמת.

רשף חן: אין ויכוח בעניין הזה.

רשף חן: אנחנו מנסים לאזן בין שני האינטרסים.

רשף חן: רצה הגורל או ההיסטוריה, שהלוח העברי, אין לו שום רלוונטיות או קורלאציה לשאה של שעות אור ושעות חושך, מפני שהוא אלא מתייחס לשמש.

רשף חן: הוא עובד על פי הירח.

רשף חן: לכן, כל קביעה שלא תהיה לפי הלוח העברי היא למעשה יוצרת מקריות, מידתיות - -

דוד אזולאי: לידיעתך, על פי השמש והירח.

דוד אזולאי: הלוח העברי עובד רק על פי הירח.

רשף חן: אם נלך לפי הלוח העברי, התוצאה היא שאנחנו ננוע על פני הלוח הרלוונטי של שעות האור ושעות החושך בתנודה של חודש אחד.

רשף חן: התנודה הזאת מאוד משמעותית, בעיקר בקיץ.

רשף חן: הפתרון הזה, של להגיע לתוצאה שמגיעה ממש לאבסורדים בלתי סבירים, של לחזור ל-1 לאפריל, יהיה מצב שבעצם יקומו פה באמצע הלילה, אני אומר שהפתרון הזה לנסות להגדיל את מספר הימים על ידי כניסה לתוך החורף, כשהשעון הזה לא מועיל בכלל, זה לא הפתרון.

רשף חן: צריך לאחוז את השור בקרניו.

רשף חן: הבעיה היא בספטמבר, כאשר אנחנו צריכים לעסוק בשאלה מתי אנחנו מפסיקים את שעון החורף ועוברים לשעון קיץ.

דוד אזולאי: אתה מבין עכשיו?

רשף חן: זה שיהיה לנו על הנייר מספר ימים, שמתוכם חודש ימים באפריל הוא לא רלוונטי בכלל, כי הוא לא עוזר כלום, זה לא הפתרון.

רשף חן: הבעיה נמצאת בספטמבר.

רשף חן: השאלה אם אנחנו עוברים לשעון חורף בתחילת ספטמבר - -

יורי שטרן: חבר הכנסת חן, תזכיר בצורה יותר מפורטת את ההצעה שהיתה.

רשף חן: אני מסתכל על הלוח שעשה חבר הכנסת אזולאי - -

אופיר פינס-פז: למה אתה חושב שאפריל לא פותר?

אראלה גולן: באפריל זה לא עוזר מבחינת הכלכלה.

רשף חן: יש סיבה שבחורף יש שעון חורף או בקיץ יש שעון קיץ.

רשף חן: זה שנעשה שעון קיץ בחורף זה לא הדבר הנכון.

רשף חן: אני מסתכל על הטבלה ואנחנו רואים שבשנה החמישית והשביעית יוצא שזה מתחלף ב-11 וב-7 בספטמבר.

רשף חן: כולנו חיים בארץ הזאת וספטמבר זה אמצע הקיץ.

רשף חן: אני רוצה לשאול את אזולאי, שעת הנץ החמה שיש אחר כך, נניח ב-7 בספטמבר בשעה 5:20, אני מדבר על שנת תשע"ג, זה מבטא מה?

רשף חן: זה מבטא את השעון כאשר זה עדין שעון קיץ?

דוד אזולאי: זה עדין שעון חורף ואתה צריך להוסיף שעה.

דוד אזולאי: שעת הזריחה תהיה ב-6:02 דקות.

מירי פרנקל שור: יש הבדל בין הנץ לבין הזריחה.

רשף חן: באותה שנה, מה תהיה שעת הזריחה?

דוד אזולאי: ב-5:30.

דוד אזולאי: וכשאתה מזיז את השעון, הזריחה תהיה ב-6:30.

רשף חן: אז אם אני מזיז את השעון בכיוון ההפוך בסוף?

דוד אזולאי: הזריחה תהיה ב-5:30.

דוד אזולאי: נכון, 4:30.

רשף חן: אתם מבינים שאנחנו מדברים על מצב שבו השמש תזרח ב-4:20 בבוקר ב-10 בספטמבר.

מירי פרנקל שור: יש הבדל של כמעט שעה בין הנץ לזריחה.

מירי פרנקל שור: זה עדין לא אומר שיש אור בחוץ.

מירי פרנקל שור: אני מבינה מה מפריע לו.

רשף חן: אני מציע, שלאור התנודתיות הזאת וחוסר הרצון ללכת לפי תאריך לועזי ישאירו סמכות בידי השר עם פרמטרים.

רשף חן: שהפרמטרים יהיו של שעות אור, של יחס בין מתי אנחנו מתחילים, באיזו שעה - -

יורי שטרן: חבר הכנסת חן, ההצעה של פורז לא היתה להשאיר את זה אצל השר.

רשף חן: כאשר יום כיפור יוצא בחצי הראשון של ספטמבר, בשנים הספורות האלה, האינטרס הדתי של התפילות יוותר ואז, נסיים את שעון הקיץ בתחילת אוקטובר, כפי שיוצא ברוב השנים האחרות.

רשף חן: החילוף יהיה ב-1 באוקטובר.

רשף חן: האיזון בין שני הדברים במקרים האלה פשוט בלתי סביר.

רשף חן: זו היתה ההצעה של פורז ואני חושב שהיא נכונה.

רשף חן: אני מוסיף עליה, שאני חושב שאנחנו צריכים לעזוב את השאלה של תאריכים עבריים לועזיים, אלא לדבר על שעת זריחה ושעת שקיעה ולתת לשר את האפשרות לקבוע תאריכים שיתחשבו בעניין הזה.

יורי שטרן: לא, אז שוב להחזיר את זה לשר ולשנות את זה, זה מלחמה מידי שנה.

רשף חן: אני אסביר את כוונתי:

רשף חן: אנחנו נקבע ששעון הקיץ יסתיים ביום הראשון שלפני יום כיפור, אלא אם שעת הזריחה יוצאת בשעה כזו וכזו ואז ידחה - -

דוד אזולאי: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?

דוד אזולאי: אז מה מטרת הצעת החוק הזאת?

רשף חן: לכו לפי שעת הזריחה.

רשף חן: זה נתון ניטראלי שלא מבטל את הלוח העברי לטובת הלוח האזרחי.

רשף חן: הוא מוותר על הלוח העברי לטובת השעה.

חיים אורון: אני נזכרתי עכשיו במה שאמא שלי אמרה לי פעם, כשהיא ציטטה את האמא הפולניה או הרוסיה, לגבי קביעת מה להגיד על הגיל של הילד.

חיים אורון: האם להגיד שהוא יותר מבוגר, אז ייקחו אותו קודם לצבא או להגיד שהוא יותר צעיר ולהפסיד כסף במקום אחר?

חיים אורון: בלי שראיתי את הטבלאות, למרות שכבר ראיתי אותן, אני חוזר להצעה שכל הכנסת התלכדה עליה, כולל החברים הדתיים, החילוניים והחרדים.

חיים אורון: הקיץ במדינת ישראל יתחיל על פי הלוח הכללי ויסתיים על פי השבת שבין ראש השנה ליום כיפור.

חיים אורון: ישבנו עם דוד אזולאי, הגענו להצעה הזאת ואני מציע להיות נאמנים לה.

חיים אורון: אחת ל-4 שנים אני אתחיל להיות בחורף בספטמבר.

חיים אורון: אני מציע להוציא את זה מידי השרים.

חיים אורון: אני מציע להפסיק את הדיבורים הללו.

חיים אורון: נמצא זירה אחרת להלחם בה בין דתיים וחילוניים.

חיים אורון: זו היתה ההצעה, זו היתה המגמה.

חיים אורון: היא מנוסחת בהצעתו של השר פינס.

חיים אורון: אני עומד עליה ואין לי נאום ארוך יותר מאשר זה.

חיים אורון: אני יכול להמשיך לנאום עוד 10 שעות.

חיים אורון: יוותר דוד אזולאי על ה-1 באפריל, נוותר אנחנו על יום כיפור אחת ל-4 שנים ונמצא זירות אחרות להמשיך להילחם בין דתיים לחילונים.

חיים אורון: זה מה שהיה במליאת הכנסת.

חיים אורון: היה רגע של הסכמה.

חיים אורון: הכנסת התלכדה כולה והעבירה את החוק 34 נגד 0 לקריאה שניה ושלישית.

חיים אורון: בואו נישאר נאמנים לזה.

יורי שטרן: חבר הכנסת אורון, אני רוצה לשאול את חבר הכנסת דוד אזולאי, האם אנחנו יכולים ללכת לא לערבוביה הזאת, שזה מתחיל לפי הלוח הגרגוריאני ונגמר לפי הלוח העברי, אלא יותר בשיטה שדומה לזו שהציעה פורז ולהגיד, שזה יתחיל בתאריך עברי כך וכך, אך לא לפני 1 באפריל וייגמר בתאריך עברי, לא מוקדם מ-15 בספטמבר.

יורי שטרן: ואז, כל שנה שזה חורג, החריגה מתוקנת בלי התערבות השר.

דוד אזולאי: יושבים פה אנשים של נתב"ג וכדאי שנשמע אותם, כדי שתבין שהמשמעות של מה שאתה אומר זה לשנות כל הזמן את התאריכים.

דוד אזולאי: הבנתי מהם, שדווקא הקביעות הזאת היא הדבר החשוב וזו הצעת החוק.

יורי שטרן: אנחנו נשמע אותם.

דוד אזולאי: יש פה הצעה ששמעתי ואם אנחנו מדברים על פשרה, שמעתי הצעה של חבר הכנסת סער שלא חידד אותה ואני רוצה לחדד אותה: במקום ט"ז בניסן לכו על ראש חודש ניסן.

דוד אזולאי: אתה כבר מקבל עוד שבועיים - -

יורי שטרן: לא, מה שקורה פה, אמר חבר הכנסת רשף חן נכון, שמדובר באפשרות שלנו ובניסיון שלנו לתפוס את שעות האור לפי הזריחה.

יורי שטרן: אני אומר, יש לך פעם בכמה שנים חריגות.

דוד אזולאי: במחזוריות של ארבע חמש שנים.

דוד אזולאי: שר הפנים ואיכות הסביבה אופיר פינס פז: אם עושים חוק, אי אפשר שבסוף נעשה משהו ובעוד שנתיים שלוש תרצו לרדת מהארץ בגלל תקלה.

גדעון סער: לא נרצה לרדת מהארץ, אדוני השר.

גדעון סער: ההצעה של יושב ראש הוועדה, שווה בדיקה.

יורי שטרן: כל כמה שנים יש חריגה כלפי מטה ויש פעם ביותר שנים חריגה כלפי מעלה.

יורי שטרן: ואז, אני אומר שאם אנחנו את החריגות הללו - -

משה גפני: אגב, יש איזו סיבה שאתה לא נותן לדגל התורה וליהדות התורה לדבר?

יורי שטרן: לא, אני רוצה שגם אתם תייחסו להצעה שלי ולכן הקדמתי.

יורי שטרן: אנחנו נהיה צמודים ללוח העברי, שהוא מצדו יהיה צמוד פחות או יותר, בגרסה המקורית שלך, שזה מערב פסח או בגרסה של סער, שזה יותר מוקדם וזה נגמר כעיקרון בין ראש השנה ליום כיפור.

יורי שטרן: אלא, שבשנים של החריגות, ברור שזה קבוע מראש ולא יוצר שום בעיה לרשות שדות התעופה.

יורי שטרן: ואז, לכל שנה יהיה תאריך לועזי שלפיו רשות שדות התעופה חייבת לפרסם את הלוח לחברות הזרות והכל יהיה ידוע ומתואם.

יורי שטרן: אנחנו נעגן את הדבר הזה מלמעלה ומלמטה, בשביל לא ליצור כניסה מוקדמת מדי של שעון הקיץ וכניסה מוקדמת לשעון החורף.

יורי שטרן: זאת הצעתי ואני רוצה שגם חברי יהדות התורה וחברי דגל התורה יתייחסו אליה.

אהוד יתום: על מנת לעשות את החיים יותר קלים לרשף חן, אני מציע לך: אל תדבר במושגים של קיץ וחורף.

אהוד יתום: תדבר במושגים של סתיו ואביב.

אהוד יתום: אמנם אנחנו מדינה משוגעת ואין לנו כל כך סתיו ואין לנו כל כך אביב, אבל באופן כללי פסח פחות או יותר זה אביב ויום כפור פחות או יותר זה סתיו.

אהוד יתום: אולי יהיה לנו יותר קל לתמרן בין ההבדלים הגדולים של 20 יום לכאן או לשם, שהם באמת לא משמעותיים.

רשף חן: זה חודש שלם.

רשף חן: יש לנו ב-8 באוקטובר וב-7 בספטמבר.

אהוד יתום: לגבי ראש השנה ופסח ההבדלים שאני רואה זה פעם אחת כשזה יוצא בתחילת ספטמבר ופעם שניה זה יוצא לקראת סוף ספטמבר.

אהוד יתום: זה אף פעם לא הבדלים של חודש.

רשף חן: בשנה הבאה זה ב-8 באוקטובר.

אהוד יתום: זה מקסימום שלושה שבועות.

רשף חן: תסתכל על הטבלה.

אהוד יתום: אדוני היושב ראש, אני מציע לך ולשר, חברי פינס, תקבלו דבר שהוא חד משמעי.

אהוד יתום: אל תתחילו לשחק משחקים, כי לא נצא מזה ונגיע להמשך המחלוקת.

אהוד יתום: הרי זו הזדמנות באמת.

אהוד יתום: אופיר, זו הזדמנות פז שלך, שר במפלגת העבודה, חילוני, ללכת לקראת אוכלוסייה שהיא דתית, מסורתית.

אהוד יתום: אני לא בא בטענה אלא מדגיש.

אהוד יתום: היות ולא יקום וייפול בית המקדש השלישי על אפריל או ספטמבר או ניסן או תשרי, אני אומר דבר מאוד פשוט: צריך לגשר.

אהוד יתום: זו הזדמנות לגשר.

אהוד יתום: הרי בשלושה שבועות האלה או פעם בחמש שנים חודש, זה לא הדבר הקריטי ביותר.

אהוד יתום: על זה הכלכלה לא תיפול, על זה התאורה לא תיפול, על זה שעות העבודה לא יפלו ואפשר למצוא את המכנה המשותף.

אהוד יתום: הציע גדעון מכנה משותף מסוים, שמקובל על דוד אזולאי וגם על אלי אפללו.

אהוד יתום: צריך לבדוק אותו, לבחון אותו.

אהוד יתום: הוא מזערי בסוגיה הקשה ולכן גם באתי לדיון הזה.

אהוד יתום: אני זוכר עוד טרם היותי חבר כנסת, לא הבנתי כל פעם את המחלוקות הנוראיות ואת שנאת החינם ואת השסע הזה.

אהוד יתום: אם יש ציבור גדול וזה לא דבר טכני הלוח העברי.

אהוד יתום: אני ציטטתי מדבריך שאתה אומר שזה עניין טכני.

אהוד יתום: נכון, שאנחנו לא משתמשים בו - -

רשף חן: לא אמרתי שהלוח העברי הוא דבר טכני אלא ששעון הקיץ הוא עניין טכני.

אהוד יתום: יכול להיות.

אהוד יתום: היות ואנחנו רוצים לקשור אותו גם ללוח העברי על פי ההצעה של אזולאי, אז זה באמת לא דבר טכני.

אהוד יתום: בשום מדינה אין את הסוגיה הזאת והתנגחות כל כך גדולה בין האנשים.

אהוד יתום: אני חושב שהיום אתה יכול לראות את זה ובאמת אתה ופורז, ונשמע אותו ביום רביעי ויחליט השר מה שיחליט בסיכומו של דבר, אתם החריג היחיד בבית הזה, שעומדים על דעתכם הזאת.

אהוד יתום: אני מצדד בחילונים הקנאים האלה, כמו שאני מצדד בחרדים הקנאים.

אהוד יתום: זה הכל.

אהוד יתום: צריך לעשות את הגשר הזה.

אהוד יתום: אז אם זה גשר שיכול לשרת, כמו שאמר אורלב, גם את העניין של סדר פסח וגם את העניין של יום כיפור עם התיקון של גדעון סער, לא בגלל שהוא יושב ראש הסיעה שלי - -

אופיר פינס-פז: אבל בסוף צריך גם שעון קיץ.

אהוד יתום: אבל ראה, בכל מקרה הוא מתפרס על 6 חודשים ויותר.

ישראל אייכלר: כתוב בתורה: "היא חכמתכם ובינת

ישראל אייכלר: כם לעיני כל העמים".

ישראל אייכלר: מה זה החוכמה ובינה לעיני כל העמים של היהודים?

ישראל אייכלר: זו קביעת מועדים וראשי חודשים בתאריך העברי.

ישראל אייכלר: הדבר היחיד שנאמר בתורה ש"היא חכמתכם ובינתכם לעיני כל העמים".

ישראל אייכלר: זאת אומרת, כולם רואים שהתאריך העברי הוא החכם ביותר והשבוע אנחנו מתחילים בחודש אדר ראשון.

ישראל אייכלר: למה אדר ראשון?

ישראל אייכלר: כי פסח צריך להיות באביב.

ישראל אייכלר: "היום אתם יוצאים בחודש האביב, חג הפסח".

ישראל אייכלר: זאת אומרת, התאריך העברי, למרות שהוא הולך לפי הירח, מתחשב בצורך להתעדכן כל שלוש שנים ב-11 יום בשנה, הוא מתעדכן בחודש בשלוש שנים ויוצא תמיד, שפסח פחות או יותר באביב.

ישראל אייכלר: אני רוצה לומר ואני חוזר ששעון קיץ זה לא עניין דתי.

ישראל אייכלר: אני אוהב שעון קיץ.

ישראל אייכלר: כאשר הבינו כולם, כולל שינוי ולשבחם יאמר שיום כיפור צריך להיות מחוץ לשעון הקיץ בגלל האנשים הצמים, זו התחשבות בציבור הדתי.

ישראל אייכלר: לעומת זאת, לגבי פסח אין שום עניין של התחשבות בציבור הדתי משתי סיבות: א.

ישראל אייכלר: כי רוב הציבור החילוני הישראלי מקיים את ליל הסדר וזה מפריע לילדים שלו בדיוק כמו לילדי הדתיים, כך שאין פה עניין דתי.

ישראל אייכלר: ב.

ישראל אייכלר: מבחינה הלכתית אין שום בעיה לעשות את הסדר בשבעה כזאת או בשעה אחרת.

ישראל אייכלר: ילדים סובלים מאוד משעון הקיץ.

ישראל אייכלר: מי שיש לו בית עם ילדים יודע שילדים הולכים לישון מאוחר בלילה, ובבוקר קשה לקום.

ישראל אייכלר: בליל הסדר, רוב האנשים רוצים לשבת עם הילדים שלהם ועד שחוזרים מבית הכנסת כבר מאוד מאוחר והילדים חצי נרדמים.

ישראל אייכלר: לעניין התאריך העברי: אלה שהקימו את המדינה טענו שזאת תהיה מדינה יהודית גם אם לא תהיה דתית.

ישראל אייכלר: אנחנו טענו שמדינה שאיננה דתית לא יכולה להיות דתית.

ישראל אייכלר: הם טענו: לא, תהיה לנו מדינה יהודית גם אם לא תהיה דתית על ידי תאריך עברי, שפה עברית וכל מיני דברים עבריים.

יורי שטרן: חבר הכנסת אייכלר, היות ונאמרו פה דברים - -

ישראל אייכלר: אני כבר מסיים.

יורי שטרן: יש לי בקשה: מה אתה מציע?

יורי שטרן: האם אתה רואה התגמשות?

ישראל אייכלר: מיד.

ישראל אייכלר: העניין של התאריך העברי, דווקא לציונים שביניכם, מאוד חשוב לקבוע ונדמה לי, שבחוק זה מופיע.

ישראל אייכלר: אם אני רושם על שיק תאריך עברי והפקידה בבנק אומרת:

ישראל אייכלר: אני לא מכירה את התאריך, היא חייבת לכבד את זה כי התאריך העברי הוא בחוק.

ישראל אייכלר: אני לא יודע אם יש חוק אחד שמתעלם מהתאריך העברי.

ישראל אייכלר: יכול להיות שזה חוק ראשון שלא יתחשב בתאריך העברי.

רשף חן: בכל החוקים יש לך גם עברי וגם לועזי.

ישראל אייכלר: זה קבעו מייסדי המדינה כי הם רצו מדינה יהודית.

ישראל אייכלר: אז כאשר הולכים לקבוע את התאריך של שעון קיץ, כדאי מאוד שתקבעו את התאריך העברי לא פחות מאש את התאריך הלועזי, מבחינתכם.

ישראל אייכלר: מבחינתי, כאדם דתי, זה לא שייך.

ישראל אייכלר: אני רוצה להתייחס להצעה של היושב ראש בעניין פתיחת השעון: אני רוצה שחבר הכנסת אזולאי וחבר הכנסת אפללו יבדקו את הצעת היושב ראש לגבי זה שיהיה כתוב תאריך עברי לא לפני - -

יורי שטרן: אם אנחנו מגיעים למגבלה הגיונית, שמשאירה ב-20 שנה 2,3 חריגים מבחינת ההתחלה ו-2,3 מבחינת הסוף, לדעתי, אולי בשנים האלה יהיה קצת יותר קשה, אבל בהיגיון של שעות האור - -

ישראל אייכלר: זה נכון לגבי פתיחת השעון.

ישראל אייכלר: אבל לגבי סיום השעון אמרת שיהיה כתוב גם בפתיחת השעון וגם בסיום השעון.

ישראל אייכלר: בסיום השעון יש לך בעיה עם יום כיפור, שזה חייב להיות לפני יום כיפור.

רשף חן: אנחנו הסכמנו למעט לפני ה-15 בספטמבר.

ישראל אייכלר: אני חושב שלגבי יום כיפור צריך לדעת שיש לפחות 50% וצריך להתחשב בהם.

ישראל אייכלר: לכן, הסיום ודאי צריך להיות לפי התאריך העברי.

ישראל אייכלר: ההתחלה, אם זה יצא כמו שהציע היושב ראש, זה נראה לי הגיוני.

יורי שטרן: אני, כאדם צם.

יורי שטרן: זו שבת אחרונה לפני יום כיפור.

דוד אזולאי: זו השבת שבין ראש השנה ליום כיפור.

דוד אזולאי: השבת הראשונה של השנה.

יורי שטרן: מה יכול להיות המרחק בינה לבין יום כיפור?

דוד אזולאי: מקסימום שבוע ימים או מינימום יום או יומיים.

יורי שטרן: באותם שנים שזה יוצא מוקדם מאוד, ב-7 בספטמבר כמו בתשע"ד, מתי יוצא יום כיפור?

דוד אזולאי: יומיים שלושה אחרי כן.

יורי שטרן: אתה אומר שבסיום צריך תאריך קבוע.

יורי שטרן: תחילה זה לא עניין דתי.

יורי שטרן: חבר הכנסת גפני, בבקשה.

יורי שטרן: חבר הכנסת אזולאי, ב-11.9 בשנת ע"א ובע"ד, באיזה ימים יוצא יום כיפור באותן שנים?

משה גפני: אדוני היושב ראש, צר לי על הדיון הזה.

משה גפני: אני חושב שהוא לא היה צריך להתקיים.

יורי שטרן: עדיף הרבה יותר הדיון הזה על פני כל הניסיונות הקודמים להחליט כך או אחרת.

משה גפני: אני אגיד לך למה אני מתכוון, לא שאני מעביר ביקורת על הדיון: המגמה אצלי הרבה מאוד זמן וגם אצל חברי חבר הכנסת דוד אזולאי.

משה גפני: המגמה היא להוריד את הויכוח הזה של שעון הקיץ.

משה גפני: יש לנו יותר מדי שסעים בחברה הישראלית, ימין שמאל, דתיים חילוניים.

משה גפני: אני בעד שעון קיץ, הוא דבר טוב מבחינתי.

משה גפני: העמדה שלי לא אחידה, אם אני מתייחס לציבור החרדי.

משה גפני: אגב, יש מומחים וזה עלה כאן כמה פעמים, יש מומחים שטוענים שזה חוסך כסף וזה גם חוסך בתאונות דרכים ויש כאלה שטוענים את ההפך.

משה גפני: כשהשר שרנסקי היה שר הפנים הוא הביא מומחים שדיברו אחרת.

משה גפני: אני בעד שעון קיץ, אני חושב שזה נוח.

משה גפני: זה בוודאי לא ויכוח בין דתיים לחילוניים.

משה גפני: יש דברים שנוגעים לציבור הדתי,יש דברים שנוגעים לציבור שאיננו דתי, אבל זה בעיקר לא שאלות קריטיות שעליהן צריך להתווכח.

משה גפני: אני רוצה לברך, לשם שינוי, את שר הפנים.

משה גפני: אני רוצה לשבח את שר הפנים, אדוני היושב ראש.

משה גפני: נדמה לי שלראשונה בא שר הפנים, ואולי אני טועה בעניין הזה, ואומר: אני את הויכוח הזה של שעון קיץ, אף על פי שיש לי סמכות, אני יכול לעשות עם זה כותרות, רוצה להוריד מסדר היום.

משה גפני: לא רוצה את סמכותי.

משה גפני: אני אתמוך בחוק שיביא לידי ביטוי את הגישות השונות.

משה גפני: ישבנו עם שר הפנים.

משה גפני: אני מתנצל שפורז לא ישב אבל ישבו שני נציגים של הציבור הכללי, אני לא רוצה להגיד את המילה "חילוני".

משה גפני: האחד זה שר הפנים והשני הוא חבר הכנסת אורון שהציע את ההצעה הזאת במליאת הכנסת עם מציע החוק דוד אזולאי ואנוכי הקטן, ישבנו והגענו פחות או יותר להסכמה עקרונית.

משה גפני: נשארו ויכוחים בשוליים.

משה גפני: אני אומר את עמדתי, ויכול להיות שאשנה אותה: אני בדעה שצריך ללכת על ה-1 באפריל ולא על התאריך העברי.

משה גפני: יכול להיות שישכנעו אותי אחרת.

אופיר פינס-פז: אני תמיד אומר שזה ההבדל בין דעה לעמדה.

אופיר פינס-פז: אתה אומר עכשיו את דעתך.

אופיר פינס-פז: את עמדתך אתה לא אומר.

יורי שטרן: לפי הלוח שעה חבר הכנסת אזולאי, ב-20 השנים הבאות יש רק 4 שנים שהתאריך שהציע דוד נופל על לפני סוף חודש מרץ, וגם אז, כל ההבדל הכי מוקדם זה 26 במרץ.

יורי שטרן: 6 ימים, זה הכל.

משה גפני: בסדר, לי אין בעיה.

משה גפני: אין עמדה שלהם.

משה גפני: יש אצלנו עמדות שונות בעניין הזה.

משה גפני: מה שאין אצלכם אצלנו יש.

משה גפני: אדוני היושב ראש, אני מבקש לעשות את המשך הדיון הזה ולהגיע להסכמה.

משה גפני: הויכוח בשוליים ויכול להיות, שאני מצטרף לדעתך, חבר הכנסת אזולאי.

משה גפני: אופיר, אמרתי לך גם כשישבנו אצלך, יש לי בעיה לפני ה-1 באפריל.

משה גפני: אין פה הבדלים גדולים.

משה גפני: מבחינתי, זה לא משנה.

משה גפני: אדוני היושב ראש, אני מציע, שהוועדה תדחה את ההצבעה לעוד יומיים שלושה.

משה גפני: אני מציע להתחשב בחבר הכנסת פורז.

משה גפני: אנחנו בעד להגיע להסכמה כוללת, כולל אנשי שינוי, מה שהם לא תמיד עושים אתנו.

יורי שטרן: כל כמה זמן הלוח העברי חוזר לאותם התאריכים?

דוד אזולאי: 4,5 שנים.

אופיר פינס-פז: הבעיה שלא תיפול תקלה.

אופיר פינס-פז: אין בעיה להשיג הסכמה.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: ניצלנו את זמננו.

יורי שטרן: אני רוצה לשמוע את גברת קרן הראל, יועצת השר לתשתיות לאומיות, בבקשה.

יורי שטרן: קרן הראל: הגורמים המקצועיים של המשרד לתשתיות הלאומיות מצביעים על כך שאין מגמה מסוימת של חיסכון או הפסד בשעון הקיץ.

יורי שטרן: אין חיסכון באנרגיה ואם הוא קיים זה בשולי השוליים, מודבר על כמה שקלים למשפחה.

יורי שטרן: מכיוון שאין הבדל משמעותי מבחינת החיסכון באנרגיה ולא מדובר על יותר מדי ימים, שר התשתיות תומך בהצעת החוק של דוד אזולאי ושל אלי אפללו ורוצה שתהיה חקיקה, חקיקה שתתחשב במסורת ובחגי ישראל ובציבור הדתי ובכל האנשים שצמים.

אופיר פינס-פז: יש לי שאלה: בדרך כלל לא מקובל שיועץ שר מדגיש את העמדה של הדרג המקצועי במשרד.

אופיר פינס-פז: מי עומד מאחורי חוות הדעת המקצועית?

קרן הראל: היחידה לחקר ביצועים במשרד התשתיות הלאומיות וגם היחידה לשימור אנרגיה.

אופיר פינס-פז: אם לא קשה לך, אני מבקש שתביאי לנו את הדברים.

אופיר פינס-פז: מעניין אותי לראות את זה.

רשף חן: למה להטריח את כל המערכת?

משה גפני: אדוני, שר הפנים, למה אתה צריך ללכת למשרד לתשתיות לאומיות?

משה גפני: תבדוק את הדוחות אצלך במשרד - -

דוד אזולאי: נעשו מחקרים במשרד הפנים.

אופיר פינס-פז: משרד הפנים הוא לא גורם מקצועי בתחום האנרגיה.

יורי שטרן: אני רוצה להגיד משהו לזכותו של שעון הקיץ: יש לנו את השעון הביולוגי ועדיף שמתעוררים כשמואר וכשחשוך, היום כאילו נגמר.

יורי שטרן: לכן, ההתאמה הזאת לשעת האור היא נוחה.

אופיר פינס-פז: הייתי באירופה לפני חודשיים, בבריסל.

אופיר פינס-פז: חושך מצרים עד 10 בבוקר.

רשף חן: זה לא אשמתם.

רשף חן: אין שום שעון קיץ שיפתור להם את זה, פשוט אין אור.

יורי שטרן: נציג נתב"ג, מר חיים לוי, בבקשה.

חיים לוי: אני אחראי על לוח טיסות.

חיים לוי: מעבר לשעון הקיץ באירופה וארצות הברית נעשה קבוע ביום ראשון האחרון לחודש מרץ זה קיץ וביום ראשון האחרון בחודש אוקטובר זה לשעון החורף.

חיים לוי: אלה מועדים קבועים, הם עובדים עם זה שנים - -

יורי שטרן: המועדים לא קבועים.

חיים לוי: בניית לוח הטיסות בנתב"ג נעשית כמובן עם חברות תעופה ממדינות שונות בזמן בינלאומי.

חיים לוי: אנחנו מפסידים פעמיים: בכל פעם שמתכננים לוח טיסות, תמיד בתקופות מסוימות החברות מוכרות כרטיסים ולא יודעים איך למכור את הכרטיסים אם אתה לא יודע מתי הזמן מתחלף.

חיים לוי: אנחנו נראים מאוד לא טוב.

אופיר פינס-פז: אם נעשה את זה בחוק?

חיים לוי: מאוד חשוב לקבוע זמן קבוע לשנים ולא אחת לשנה לקבוע כל פעם מה יהיה בשנה הבאה.

מירי פרנקל שור: יש הבדל אם קובעים בשעה אחת או שתיים?

חיים לוי: לא, זה לא משנה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני פונה ליועץ המשפטי של משרד הפנים, מר זמרת.

יהודה זמרת: אין בעיה לקבוע הסדרים שקובעים, כמו שנעשה לגבי יום הזיכרון לחללי צה"ל, שאם קורה מקרה מסוים בשנה, זה זז קדימה שבוע קודם או שבוע אחרי.

יהודה זמרת: אותו דבר אפשר לפתור את הבעיות לשני כיוונים.

יהודה זמרת: הבעיה של יום כיפור היא שנקע שיום לפני יום כיפור מתחלף השעון.

יהודה זמרת: ואז, אנחנו מגיעים למצב שבג' תשרי אנחנו מפסידים שבוע, למרות שהבעיה שלנו זה יום כיפור, להכניס את השעון באותו יום, כאילו יום לפני יום כיפור.

יהודה זמרת: ואז, נרוויח חמישה ימים שאין מחלוקת בין חברי הכנסת.

יורי שטרן: למה שזה לא יהיה בערב יום כיפור?

מירי פרנקל שור: ערב יום כיפור.

מירי פרנקל שור: אנחנו יכולים לקבוע שזה תמיד ח' בתשרי.

יהודה זמרת: זה יוצא ערב חג בלאו הכי.

יורי שטרן: גם אם אנחנו חוסכים יומיים או שלושה, בשנים שיש חריגות הכי גדולות זה לא משמעותי.

יהודה זמרת: יש שנים מסוימות שזה חמישה שישה ימים.

יהודה זמרת: הבעיה העיקרית היא כאשר יש מצבים שבהם ה-1 באפריל יוצא יומיים לפני פסח.

יהודה זמרת: ואז, אתה אומר שאפשר להקדים בכמה ימים.

יהודה זמרת: אפשר לקבוע מנגנון מסוים שנקבע כמו א' בניסן - -

דוד אזולאי: יש שנים שה-1 נופל בחול המועד פסח.

יהודה זמרת: אז צריך לקבוע מנגנון מסוים שיהיה מנגנון תיקון, שבחוק יקבע שזה ב-1 באפריל אבל אם זה לפי התאריך העברי, באותה שנה נראה ונחזור על ה-20 השנים הבאות, שבמידה וזה יהיה בא' ניסן והוא חל בתוך אפריל, זה יוקדם בשבועיים קודם.

דוד אזולאי: אז אנחנו מאבדים את המומנט של הקביעות.

רשף חן: אתה יכול לדעת בעוד 15 שנה מתי יתחיל שעון הקיץ.

יהודה זמרת: איפה זה קיים?

יהודה זמרת: כשיום העצמאות או יום הזיכרון נופל - -

דוד אזולאי: עשו את זה עכשיו.

יהודה זמרת: נכון, אז על פי אותו מנגנון אפשר לקבוע מנגנון מתקן גם כאן.

יהודה זמרת: כדי שלא יצא מצב שאנחנו נופלים עמוק בתוך אפריל.

דוד אזולאי: אתה אומר לקבוע את התאריך א 'בניסן וכאשר ה-1 באפריל יוצא לפני, נקדים.

יורי שטרן: אתה אמרת שנכנס לאפריל או שמתחיל מוקדם במרץ.

יהודה זמרת: בשלוש השנים האחרונות זה עלול להיות עמוק באמצע מרץ.

דוד אזולאי: גפני מסתכל על שעת הנץ החמה.

יהודה זמרת: הנץ זה רק לפי התאריך הלועזי.

יורי שטרן: אני חושב שיש לו אפשרות לשלב את ההצעות על ידי מנגנון מתקן.

יורי שטרן: גם על ידי הזזה של סיום שעון הקיץ לאותו יום שהוא ערב יום כיפור, כשזה נותן עוד יומיים שלושה.

רשף חן: אז זה יכול להיות ב-11 לספטמבר ועם קצת מזל יום כיפור יוצא ב-16 בספטמבר ועם קצת מזל המנגנון המתקן לא נכנס לפעולה בכלל.

יורי שטרן: נכון.

מירי פרנקל שור: המנגנון המתקן הוא רק בהתחלה ולא בסוף.

רשף חן: להפך.

רשף חן: לדעתי, מנגנון התיקון בהתחלה פוגע ומיותר, כי אז התוצאה היא שאו שזה יהיה בתוך מרץ - -

יורי שטרן: ביום כיפור לשעה הזאת יש משמעות.

רשף חן: יום כיפור הוא מודל קבוע בלוח העברי אבל הוא מועד משתנה בשמש.

אופיר פינס-פז: הסכמנו שאנחנו הולכים אתם על ערב יום כיפור.

רשף חן: ואם יום כיפור יוצא ב-7 בספטמבר?

דוד אזולאי: רשף חן אומר שאם יום כיפור יוצא באמצע ספטמבר, באותן שנים שעון הקיץ יסתיים אחרי יום כיפור.

אופיר פינס-פז: אבל זה פעם ב-10 שנים.

דוד אזולאי: לא, זה לא מקובל.

יורי שטרן: דוד, בשביל מה אומרים שצריכים לסבול קצת ביום כיפור?

יורי שטרן: ההצעה היא כזאת: הוועדה תתכנס, ואני צריך את אישורו של חבר הכנסת גאלב מג'אדלה.

יורי שטרן: אנחנו ננסה לקבוע פגישה ביום רביעי, כדי שגם חבר הכנסת פורז ישתתף.

יורי שטרן: עד אז, הבקשה שלי כזאת: אני לא חושב ששר צריך להיות מעורב בזה.

יורי שטרן: שבו ותבדקו אם יש מקום לעשות את התיקון הזה, שזה נכנס בתאריך עברי אך לא לפני 1 באפריל, למרות שאחרי לימוד הטבלה - -

מירי פרנקל שור: מה התאריך העברי שאתה מציע?

רשף חן: לא אחרי ה-1 באפריל.

מירי פרנקל שור: מדובר בא' בניסן?

יהודה זמרת: יכול להיווצר מצב שזה יהיה ב-9 במרץ.

רשף חן: הפתרון הזה לא עוזר להם.

רשף חן: תעשו את זה 1 באפריל.

רשף חן: אם אני מסתכל על התאריכים, 31 במרץ, 29 במרץ.

רשף חן: מה התועלת בזה?

רשף חן: תגיד 1 באפריל ודי.

אופיר פינס-פז: כל הרעיון זה לעשות עברי ולועזי.

אופיר פינס-פז: עם המועד עצמו אין בעיה.

יורי שטרן: הנורמה אצלנו היא לקבוע תאריך עברי ואומרים: אך לא יותר מאוחר מכך וכך.

יורי שטרן: אם זה 1 באפריל, אני מציע שאותו צוות יקבע.

יורי שטרן: לגבי הסוף, אם יש אפשרות לתיקון - בבקשה ואם אין, אז אין.

יורי שטרן: נקבל את יום הכיפורים בתיקון שהציע זמרת.

אופיר פינס-פז: חבר הכנסת חן, אל תיתן לחבר הכנסת פורז להתעסק בזה.

אופיר פינס-פז: שב אתה עם חבר הכנסת אזולאי ותנסו להגיע להסדר.

אופיר פינס-פז: זה פעם ב-10 שנים, אז תפתרו את העניין.

יורי שטרן: אנחנו מאמצים את ההצעה של זמרת, שזה יסתיים ערב יום הכיפורים.

דוד אזולאי: זה לא טוב.

דוד אזולאי: זה יום קצר מאוד.

דוד אזולאי: צריך להקדים בערב.

יהודה זמרת: ביום כיפור אנשים לא עוברים וזה הרבה יותר נוח להעביר שעון.

מירי פרנקל שור: אתה מרוויח שעה.

יהודה זמרת: המטרה שלי לעשות את זה ביום שבו מערכות העבודה לא עובדות, ביום שלפני יום כיפור.

דוד אזולאי: בערב יום הכיפורים אנשים קמים לסליחות.

דוד אזולאי: יום יומיים, זה לא משמעותי.

דוד אזולאי: ערב של ערב יום הכיפורים.

יורי שטרן: גברת קרן הראל, אני מצטרף לבקשתו של שר הפנים.

יורי שטרן: מעניין לראות את החומר אז תעבירו גם אלינו את החוק.

אילן הרמב"ם: אני מהתאחדות התעשיינים ואני יכול להעביר חומר קצת שונה, לפחות לגבי החיסכון בחשמל, שיש הוכחות מבדיקות של חברת החשמל.

יורי שטרן: תעביר את זה למשרד הפנים.

דוד אזולאי: גם אני אשמח לקבל את החומר הזה.