ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 378, 2005-02-08 09:00

יורי שטרן: בוקר טוב, אנחנו פותחים באיחור-מה את הישיבה החשובה הזאת, שתכננו אותה זמן רב למדי, עם מפכ"ל המשטרה רב-ניצב משה קראדי.

יורי שטרן: אני מתנצל על האיחור אולם בשל מזג האוויר הסוער רבים מהמוזמנים מחכים עדיין בתור וטרם נכנסו לכנסת, לכן אני מניח שבהמשך יצטרפו משתתפים נוספים לישיבה שלנו.

יורי שטרן: תכננו להתחיל בנושא מצוקת כוח האדם במשטרה ותוכניות משרד האוצר לקצץ במצבת כוח האדם קיצוץ נוסף, אולם הבנתי שבשנה הזאת, בגלל שהמשטרה נאלצת לעסוק בדברים שאני מקווה מאוד שלא תצטרך בכלל לעשות אותם – גירוש היהודים מביתם, הנושא הזה כעת ירד מן הפרק.

יורי שטרן: אבל אני מניח שוועדת הפנים ואיכות הסביבה תמשיך להיות לצדה של משטרת ישראל בכל הנוגע לצרכים שלה.

יורי שטרן: גילינו לא פעם בישיבות שלנו שבישראל היחס בין מספר השוטרים לבין גודל האוכלוסייה הוא מהנמוכים בעולם.

יורי שטרן: הצרכים שלנו גדולים מאוד, הפשיעה מתרחבת ומתחזקת.

יורי שטרן: כל יום אנחנו פותחים עיתון וקוראים על עוד מקרה של דקירה ועל עוד שוד ועוד משהו פלילי.

יורי שטרן: משטרת ישראל גם נקראת לעמוד לצדנו ולהתמודד מול מעשי טרור.

יורי שטרן: גם במצב הרגיעה היחסי השורר היום הנושא הזה עדיין לא ירד מן הפרק.

יורי שטרן: לכן אנחנו לא חושבים שיש מקום לקיצוץ נוסף.

יורי שטרן: יש כל מיני שינויים מבניים שאפשר אולי לעשות, יש "שומנים" במשטרה, אבל לא קיצוץ במספר שוטרי השטח או בכוחות החקירה, זה נראה לנו דבר בלתי אפשרי.

יורי שטרן: לכן כאשר הדברים האלה יבואו שוב לדיון אני מקווה שוועדת הפנים ואיכות הסביבה תתגייס לטובת העניין.

יורי שטרן: היום יש לנו חילופי יושב-ראש, אני מסיים את תפקידי וחבר הכנסת גאלב מג'אדלה הופך להיות יושב-ראש הוועדה.

יורי שטרן: עוד מעט יהיה טקס פורמלי ואני אאחל לו הצלחה.

יורי שטרן: אבל אני מניח שגם הוא לא ייתן יד לשום קיצוץ בכוחות המשטרה.

יורי שטרן: לבקשת המשטרה אנחנו לא נדון היום בסוגייה הזאת ולכן נעבור לשתי סוגיות נוספות שסימנו בפנינו כנושאים לסדר היום.

יורי שטרן: סוגייה אחת היא יחסי המשטרה עם אוכלוסיית עולי ברית-המועצות, בעיה שנדונה בכנסת מספר פעמים, גם בוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות וגם בוועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יורי שטרן: סוגייה שנייה היא אלימות השוטרים.

יורי שטרן: על-פי הנתונים שהופיעו בעיתונות, ובעקבות ישיבת הוועדה, החלטנו לצרף לנושא הזה גם את נושא משטרת ההגירה והפגיעות שלה באזרחי המדינה החפים מפשע.

יורי שטרן: אני מברך את גברת יפה שפירא מנהלת הוועדה, שיצאה ממיטת חוֹלייה כדי להגיע היום לישיבה.

יורי שטרן: אני מקווה שבזה גם תחלימי מהמחלה.

יורי שטרן: בשני הנושאים האלה, גם בנושא היחסים בין משטרת ישראל לאוכלוסיית עולים – קודם כול עולי ברית-המועצות ואני יודע שיש יחסים לא פשוטים גם עם אוכלוסיית עולי אתיופיה – וגם בנושא אלימות השוטרים, אני יודע שהמפכ"ל הנוכחי, רב-ניצב משה קראדי, התכוון לשנות את פני הדברים.

יורי שטרן: היו לנו שיחות בנושא הזה.

יורי שטרן: אני יודע שהמשטרה נקטה בכמה צעדים מבניים-ארגוניים אך בשטח לדעתי עדיין אין שינוי משמעותי.

יורי שטרן: אני מבקש לשמוע קודם כול מה המשטרה עושה, מה התוכניות, מה המעשים ואז נראה איפה צריכים עוד להתקדם.

יורי שטרן: אזכיר, גם לצופים בבית על מה מדובר כאן.

יורי שטרן: אוכלוסיית העולים היא אוכלוסייה בעייתית מבחינת הקשר שלה עם הרשויות בכלל, בשל היעדר שפה, חוסר התמצאות במבנה השלטון, התנהגות שונה ומנהגים שונים.

יורי שטרן: זה כשלעצמו גורם לקשיים רבים מאוד ולתקלות רבות מאוד בקשר שבין האזרח העולה לבין מוסדות המדינה.

יורי שטרן: כאשר מדובר בקשרים של האוכלוסייה עם המשטרה, שביום-יום היא בעצם נציגת השלטון עבור הרבה מאוד אזרחים, הדברים האלה מקבלים משנה תוקף ומחייבים את כל המוסדות, ובמיוחד את המשטרה – שהמגע שלה עם האזרח הוא בדרך כלל מגע בתנאים מסובכים וקשים, בכל מיני אירועים – בנקיטת צעדים מיוחדים כדי להפנים את הבעיות המיוחדות של האוכלוסייה.

יורי שטרן: אנחנו מדברים על 20% מאוכלוסיית המדינה, שיש להם בעיות מיוחדות ומנטליות שונה.

יורי שטרן: לצורך העניין צריכים היו לגייס שוטרים הדוברים את שפות העולים, שבאים מתוך האוכלוסייה הזאת, מבינים אותה ויש להם קשר איתה.

יורי שטרן: צריכים היו להתאים כמה וכמה כללי התנהגות לאותם המפגשים, להפיץ חומר הסברה וכדומה.

יורי שטרן: במשך שנים רבות היו אמנם ניסיונות מסוימים לעשות את זה, והיו ימי עיון במשטרה, היו פה ושם רגעי גיוס של דוברי רוסית ודוברי אמהרית לשורות המשטרה אבל התוצאה מאוד-מאוד עלובה.

יורי שטרן: במשטרה ישראל יש מעט דוברי רוסית.

יורי שטרן: אחד מ-20 שוטרים מדבר רוסית, כאשר אחד מ-5 אזרחים שאיתם נפגשים השוטרים הוא דובר רוסית.

יורי שטרן: בפשיעה הגוברת של הנוער, לצערנו הנוער העולה נוטל חלק כבד מדי ואין שום התאמה בין הרכב חוקרי הנוער, קצינים שעוסקים בפעילות עם הנוער, לבין הרכב האוכלוסייה של הנוער הפושע או הנוער החריג והבעייתי.

יורי שטרן: בפיקוד המשטרה כמעט ולא מיוצגים נציגי האוכלוסייה הזאת.

יורי שטרן: הצבענו על הבעיה הזאת עוד בתקופה של המפכ"ל הקודם.

יורי שטרן: אני אף ביקרתי במחוז הדרום בישיבה עם מפקד המחוז דאז, מר משה קראדי, ודיברנו על כך, ובמחוז הדרום אכן נעשו צעדים כדי לפתור את הבעיה הזאת ולהגיע להידברות אחרת בין המשטרה לבין האוכלוסייה שבאה מחבר העמים.

יורי שטרן: אנחנו רוצים לדעת מה קורה עכשיו, גם בתחום הזה וגם בתחום אחר שאמור לשפר את היחסים בין המשטרה לבין האוכלוסייה, וזה כמובן גיוס המתנדבים למשמר האזרחי, ובזה עד כמה שידוע לי יש התפתחויות חיוביות מאוד.

משה גפני: סליחה, איחרתי בתחילת הישיבה ולא שמעתי, האם הנושא הוא רק העולים החדשים או יעלו עוד נושאים?

יורי שטרן: היו שלושה נושאים על סדר היום: את נושא הצמצום המתוכנן במספר השוטרים הורדנו מסדר היום על-פי בקשת המשטרה.

יורי שטרן: המשטרה לא מעוניינת לדון בו כעת בנסיבות של השנה הזאת; שני הנושאים הנוספים הם היחסים עם העולים ואלימות השוטרים, כולל משטרת ההגירה.

יורי שטרן: בבקשה, כבוד המפכ"ל.

משה קראדי: סוגיית הפער הקיים בין הפעילות שלנו לבין תחושת אזרחים עולי חבר העמים לגבי יחס המשטרה כלפיהם ותלונות על אלימות שוטרים מעסיקה אותנו והעסיקה אותנו בשנה האחרונה.

משה קראדי: כפי שציינת, נעשו לא מעט פעולות במקומות כאלה ואחרים.

משה קראדי: גם אם לא תמיד אנחנו מסכימים עם העובדות, אנחנו מכירים בכך שהתחושה קיימת ושצריך לטפל בה.

משה קראדי: לכן המשטרה התגייסה לעניין הזה במספר מובנים.

משה קראדי: ראש אגף משאבי אנוש, ניצב גבי גל, יסקור, אנחנו ניתן אחר-כך כמה נתונים על-ידי אנשים שלנו שעוסקים בנושא, ואני אסכם.

גבי גל: ראשית, מאחר וזאת ישיבה חגיגית, שהיא הן סיום והן התחלה, אני מבקש לציין ולהדגיש את שיתוף הפעולה המעולה בין הוועדה לבין המשטרה.

גבי גל: אני מאחל לכולנו שיתוף פעולה פורה ומעולה גם בעתיד.

גבי גל: הצעדים שננקטו על-ידי המשטרה כדי לשלב במסגרתה אנשי מקצוע עולים ולהגביר את שילוב העולים היו, בין היתר, הקלה בסוגיית הגבלת גיל המתגייסים למשטרה מעל גיל 35.

גבי גל: כאגף משאבי אנוש, לשכת הגיוס שלנו, מחלקת כוח אדם פנתה למנהלת האגף לקליטה ותעסוקה במשרד לקליטת העלייה והעבירה לה את פירוט המקצועות שבהם ניתן לבחון קליטת עולים שהם אנשי מקצוע.

גבי גל: אני מתייחס לרופאים, מהנדסים, אנשי תוכנה וכלכלנים, מעבר לאנשי שטח – אנשי סיור, חקירות וכדומה.

גבי גל: התחייבנו שכל עולה שיעבור בהצלחה את הליכי הגיוס, כולל ההקלות שאני אמנה בתנאי הגיוס, ויימצא תקן פנוי שהולם את כישוריו – כי כידוע לכם אנחנו מוגבלים גם במכסות גיוס ובתקנים – יגויס למשטרה.

גבי גל: ההקלות בתנאי הגיוס כוללות מספר דברים.

גבי גל: ראשית לכול, מבחני דפ"ר (דירוג פסיכוטכני ראשוני) ואישיות תורגמו לרוסית, מתוך הבנה שלעתים השפה העברית מהווה מכשלה לעולים החדשים.

גבי גל: אשר על כן, מצאנו לנכון לתרגם לרוסית את המבחנים כדי להקל על אותם עולים חדשים, כדי שהשפה לא תהווה עבורם מכשלה.

גבי גל: סוכם עם המשרד לקליטת העלייה, שעולה שישיג ציון עברית 5-6 ויעמוד בהצלחה בשאר הליכי הגיוס, שכוללים בדיקות רפואיות, בדיקות ביטחון שדה, דירוג פסיכוטכני ראשוני וכדומה, יוזמן לאולפן לעברית למשך 3 חודשים, שיְקוּים במתקן משטרתי, כאשר המשרד לקליטת העלייה יממן לעולים דמי מחייה ונסיעות ואת עלות ההוראה.

גבי גל: מועמד שיעמוד בהצלחה בלימודי האולפן, יגויס למשטרה, על בסיס של אולפן אחד או שניים בשנה, כמובן בהתאם לאפשרויות של המשטרה לגייס, ואתם יודעים שהאפשרויות שלנו בעניין הזה מוגבלות יחסית.

גבי גל: במקביל, המשרד לקליטת העלייה התחייב לדאוג ללימודי עברית באזור מגורי העולים למי שזקוק לשיפור קל יותר ברמת העברית שלו.

יורי שטרן: זה מיועד כבר לשוטרים ולא רק למועמדים לגיוס למשטרה.

יורי שטרן: יש כבר אולפן אחד שמתוכנן ספציפית, עם תאריכים מדויקים?

גבי גל: אין עדיין תאריכים אבל אנחנו במשא ומתן מתקדם מאוד עם המשרד לקליטת העלייה ואנחנו נעשה את זה.

יורי שטרן: כמה אנשים אתם מוכנים עכשיו לקלוט לשורות המשטרה בדרך הזאת?

גבי גל: מספר עשרות.

גבי גל: זה תלוי כמובן בנתונים של האנשים אבל אנחנו בהחלט נפתח את זה.

יורי שטרן: הגיוס כשלעצמו כבר מתקדם?

גבי גל: הגיוס מתקדם.

גבי גל: רק בחודש ינואר בשנה הזאת, בחודש האחרון גייסנו 19 עולים חדשים.

גבי גל: צריך להביא בחשבון שיחסית לאפשרויות שלנו זה מספר גבוה ביותר, 19 עולים חדשים בחודש אחד.

גבי גל: זה גם למקצועות וגם לשוטרי שטח.

גבי גל: בעיקר לשוטרי שטח, כי אנחנו פותחים את הגיוסים עכשיו בעיקר לשוטרי שטח.

יורי שטרן: כמה גייסתם בסך הכול בשנה האחרונה כולה, מינואר עד ינואר?

גבי גל: בשנת 2004 לא היתה לנו אפשרות לגייס בגלל הבעיות התקציביות הגדולות.

גבי גל: לכן מדי חודש בחודשו גייסנו לכל משטרת ישראל, על כל מחוזותיה, גם לתחומים הייעודיים וגם לתחומים המנהליים וגם למטה, בסך הכול כ-20 בחודש.

גבי גל: במהלך שנת 2004 גייסנו 20 עולים חדשים.

גבי גל: זה בערך 10% מהמכסה.

גבי גל: בינואר 2005, גם מתוך רצון כן לקדם את הסוגיות שנדונו בישיבות הוועדה שאתה ניהלת, הגברנו את הגיוסים, וזאת מתוך מגמה באמת להיענות לבקשותיך והפצרותיך ולקדם את הנושא.

יורי שטרן: הכוונה היא להמשיך בקצב המואץ הזה או שזה חד-פעמי, אולי לקראת ישיבת הוועדה?

יורי שטרן: ...

גבי גל: האג'נדה שלנו קיימת כאג'נדה עצמאית.

משה קראדי: גיוס לוקח 5-6 חודשים.

גבי גל: יחד עם זאת, לשאלתך, הקצב המוגבר הזה הוא לאור היכולות והמצב התקציבי של משטרת ישראל והמשימות בפניהן עומדת משטרת ישראל.

גבי גל: יתכן כמובן שהמצב התקציבי של משטרת ישראל לא יאפשר את הגיוסים ואז אנחנו כמובן נוריד את המספר.

יורי שטרן: מה עם גיוס באמצעות צה"ל?

גבי גל: אנחנו פועלים גם במישור הזה.

יורי שטרן: שם אתם שמים דגש על קליטת עולים ומכוונים את המערכת?

גבי גל: כן, בוודאי.

יורי שטרן: מה התוצאה שם?

גבי גל: התוצאות טובות מאוד.

גבי גל: אנחנו יכולים לקבל מהם אנשים טובים, ואנחנו פועלים בשיטות האלה.

יורי שטרן: מה אחוז העולם בגיוס הסדיר?

הילנה ערד: 26% במשמר הגבול.

גבי גל: 26% בגיוס סדיר.

גבי גל: אין שם בעיה.

גבי גל: אני רוצה להציג בפניכם עוד נתון, שהוא הנתון המעודד יותר מבחינתי, שבשנת 2004 סיימו את קורס הקצינים שלנו – וזה עתודת הפיקוד של משטרת ישראל – 36 קצינים שאינם ילידי הארץ.

גבי גל: ב-2-3 הישיבות הקודמות של הוועדה שאלת אותנו מה קורה עם הקצונה במשטרת ישראל ולמה אין מספיק קצינים עולים במשטרת ישראל.

גבי גל: זה נתון שהוא בהחלט מעודד.

יורי שטרן: מתוך כמה?

גבי גל: הם מהווים 11.3% מכלל מסיימי קורס הקצינים.

דוד אזולאי: כשאתה מדבר על עולים חדשים, אתה מתכוון לא רק לעולים מחבר העולים?

גבי גל: לא רק מחבר העולים, בוודאי שלא.

גבי גל: אצלנו בעניין הזה אין הפליה.

יורי שטרן: כאן מדובר בהפליה מתקנת, וזאת לא מילה שלילית.

גבי גל: הפליה מתקנת זה בסדר אבל לא הפליה.

גבי גל: בקרב הקצונה הבכירה, יש קצינים רבים מאוד בעלי תפקידים בכירים שארץ הולדתם ברית-המועצות ואתיופיה.

גבי גל: הסוגייה הזאת נדונה גם בישיבות הקודמות של הוועדה.

גבי גל: יש לנו 76 רבי פקדים, 11 סגני ניצבים, 4 ניצבי משנה, 2 תתי ניצבים וניצב אחד.

גבי גל: כך שלמעשה 36 הקצינים שסיימו את קורס הקצינים בשנת 2004 מעידים על איזה כיוון, איזה סימן דרך שאנחנו בהחלט מקדמים אותו, ואפילו בברכה.

גבי גל: אמרתי גם בישיבה הקודמת, שאנחנו פתחנו שתי פנימיות ללימודי משטרה, אחת בכנות והשנייה במעלות.

גבי גל: אני מזמין את חברי הוועדה לבקר בפנימיות הללו.

גבי גל: אני חושב שיש חשיבות גדולה מאוד לראות את הדברים בעיניים.

גבי גל: אני חושב שהחוויה היא אדירה, איך המשטרה נערכת ומשתפת את הקהילה, איך המשטרה תורמת לקהילה בפרויקטים הללו, פרויקטים לאומיים בעלי חשיבות יוצאת מגדר הרגיל.

גבי גל: אני חושב שנכון שוועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת תראה מקרוב את הפרויקט הלאומי החשוב הזה.

גבי גל: אנחנו נוקטים בכמה שלבים מיידיים לשילוב עולים במשמר הגבול.

גבי גל: במשמר הגבול, כפי שציינו, וציינה גם רמ"ח כוח אדם, יש כ-26% עולים.

גבי גל: רובם המכריע הוא מחבר העמים.

גבי גל: אף אחד לא כופה עליהם להגיע לשם כמובן, הם מתנדבים ומרוצים מאוד לשרת שם.

גבי גל: עם גיוסם של העולים למשמר הגבול מוצמדים לשוטרי החובה האלה מש"קיות הוראה שמלמדות אותם עברית תוך כדי הטירונות, במימון צה"ל, ובמידת הצורך לאחר מכן ביחידות אליהן הם משובצים יש השלמה בסוגיית העברית, והם משתלבים היטב במשטרה.

גבי גל: עולים שסיימו בהצלחה את שירות החובה שלהם והשלימו את הליכי הגיוס מבחינתנו הם בעדיפות לגיוס לתפקידים שאותרו כנדרשים לשיבוץ עולים דוברי רוסית, וזה חשוב מאוד.

גבי גל: כמה מילים על ההשקעה שלנו, גם בנושא ההכשרה וגם בנושא הערכים.

גבי גל: רק לאחרונה, בחודש האחרון הוצאנו מארז הסברה למפקד – "שלב מכין לקראת מימוש תוכנית ההתנתקות", שם הדגשנו את כל נושא הערכים, את כיבוד החוק, כבוד האדם וחירותו, בהתייחסות מאוד-מאוד מודגשת לנושא עולים חדשים ולנושא אוכלוסיות כאלה ואחרות.

גבי גל: אנחנו מדגישים את נושא הסובלנות לאוכלוסיות אחרות, את נושא הרב-תרבותיות.

יורי שטרן: למה זה קשור להתנתקות?

גבי גל: עכשיו אנחנו מוכוונים לנושא ההתנתקות.

גבי גל: זה כמובן נושא כללי שלא נוגע רק להתנתקות אבל עכשיו אנחנו חייבים, לקראת ההכשרות של האנשים שלנו להתנתקות, לשים דגש על הנושא הזה, ואנחנו שמים דגש על הנושא הזה.

גבי גל: אנחנו מחנכים את האנשים שלנו בכל משימה להיות ערים לכל ההיבטים הערכיים, לזכויות האדם באשר הוא אדם ולא משנה מה מוצאו ומאין הוא בא.

גבי גל: אנחנו מדגישים את האיזונים שצריכים להיות בין המשימה לבין כיבוד האדם וזכויותיו.

גבי גל: בנושא הסובלנות, כפי שציינתי, אנחנו מתייחס להיבט של הרב-תרבותיות ברגישות הראויה ואנחנו עושים על זה הרבה עבודה, יחד עם גורמים אזרחיים רבים.

גבי גל: דרך אגב, בהנחיית המפכ"ל, למרות התקציב המדולדל של משטרת ישראל אנחנו שמים דגש רב ביותר על נושא העולים החדשים ועל הרב-תרבותיות.

יורי שטרן: איך אתם עושים את זה, פרט למארז שסיפרת עליו?

גבי גל: אנחנו נמצאים בקשר עם "קרן אברהם", למשל, בנושא טיפוח סובלנות והכרת קבוצות שונות, משקיעים בזה הרבה מאוד זמן, כולל עבודה עם מספר תחנות משטרה לעומק, עבודה בבתי-הספר שלנו, בקורסים שלנו, בהכשרות שלנו.

גבי גל: בכל הכנסים של המפקח הכללי עם מפקדי המרחבים ועם מפקדי התחנות הנושאים הללו באים לידי ביטוי.

יורי שטרן: שמענו כאן כמה דברים שמצביעים להערכתי על כיוון חיובי מאוד, אלא שהקצב לא מספיק מהיר.

יורי שטרן: גם אם אתה מגיע למימוש של כל התוכניות האלה, עדיין יהיה תת-ייצוג של אותן אוכלוסיות.

יורי שטרן: אם אני מדבר ספציפית על יוצאי חבר העמים שמהווים כ-18% מכלל אוכלוסיית ישראל אז אחרי כמה וכמה מחזורי גיוס כאלה אתה עדיין לא מגיע לשליש מזה.

יורי שטרן: לכן לדעתי צריכה להיות כאן פעולה עוד יותר תקיפה, שתכלול גם מאמץ נוסף לזיהוי העתודה בקרב השוטרים שכבר נמצאים אצלכם במערכת וקידומם.

יורי שטרן: כפי שאמרתי, במקרה הזה המילה "הפליה" היא מילה טובה כי מדובר בהפליה מתקנת והמאמץ הזה בסופו של דבר ישתלם מאוד למשטרה.

יורי שטרן: דיברנו על אפיק נוסף, גיוס של חוקרים ועורכי-דין, אנשים שעבדו במערכות דומות בחבר העמים.

יורי שטרן: משטרת ישראל בהתמודדות שלה עם הפשע ועם העבריינות פשוט צריכה את האנשים האלה ועד כה לא ידעה לגייס אותם.

יורי שטרן: גם כאן היו הרבה שיחות עם המשרד לקליטת העלייה והדברים לא הסתדרו.

יורי שטרן: רציתי להתעדכן מה קורה בנושא הזה.

גבי גל: כפי שציינתי בראשית הדברים, בעניין הזה אנחנו בקשר עם האגף לקליטה ותעסוקה במשרד לקליטת העלייה.

גבי גל: פירטנו להם אילו בעלי מקצועות אנחנו מחפשים, גם רופאים, גם מהנדסים, גם אנשי תוכנה, גם אנשים נוספים.

גבי גל: אנחנו בהחלט רואים באפיק הזה שאתה ציינת אפיק חיובי.

יורי שטרן: הנושא הזה מועלה בכנסת כבר 5 שנים.

גבי גל: אנחנו אפילו מוצאים בו יתרון לא מבוטל, בהיבט הזה שאותם אנשים מוכשרים כבר כי הם כבר עסקו בעבודות הללו.

יורי שטרן: מה קורה בפועל?

יורי שטרן: הם הרי לא נעשים צעירים יותר.

יורי שטרן: הם מזדקנים והידע שלהם הולך ונעלם.

גבי גל: יש לנו בפועל כמה רופאים יוצאי חבר העמים.

יורי שטרן: אני לא מדבר על רופאים.

יורי שטרן: אני מדבר על אנשים ששירתו במשטרה במדינות חבר העמים.

גבי גל: אנשים ששירתו במדינות חבר העמים ונמצאים מתאימים, מגויסים, ואני ערב לכך.

יורי שטרן: אני לא מכיר בינתיים ולו מקרה אחד של גיוס שוטרים מאותה קבוצה שהתארגנה לעמותת "מגן וחרב", של שוטרים לשעבר, שחלק מהם היו חוקרים רציניים מאוד.

יורי שטרן: משטרת ישראל יכולה היתה להשתמש בהם בהתמודדות שלה עם הפשיעה בארץ.

גבי גל: אתה מדבר יותר על נושא ההתנדבות?

יורי שטרן: לא, דיברנו על גיוסם למשטרה כמומחים בתחומים שלהם.

יורי שטרן: כמו בכל מקצוע אחר, כשמגיעים רופאים עולים אז יש קורסים להכשרת רופאים והם נכנסים למערכת הרפואה בארץ, וכך גם מדענים, מורים וכולי.

יורי שטרן: המקצוע המשטרתי, בוודאי תסכימו אתי, הוא מקצוע כמו כל מקצוע אחר – הוא מוגדר, יש מאחוריו ניסיון רב שנותן יתרון לאנשים.

יורי שטרן: אלא שעדיין לא סללנו שום מסלול לכניסתם של האנשים האלה לעבודה במשטרת ישראל.

יורי שטרן: כמה פעמים כינסנו כאן ישיבות והבאנו את האנשים האלה והם שלחו למשטרת ישראל רשימות וקורות חיים, ואפילו היה מיון ראשוני, אבל שום דבר לא זז.

יורי שטרן: חשבתי שבמסגרת הזאת, כאשר אתם שיניתם גישה ושמים דגש על הנושא הזה, הייתם יכולים להיעזר גם במאגר הזה של האנשים.

משה קראדי: בניגוד למקצועות כמו רופאים ומהנדסים, שם כן יש הכרה במומחיות, העובדה שמישהו שירת במשטרה אחרת והיה חוקר מבחינתנו לא נותנת לו הכרה כמומחה כי למידת החוק הישראלי היא שבעצם נותנת לו את ההסמכה.

משה קראדי: העובדה שהוא עסק בחקירות נותנת לו יתרון אבל לא נותנת לו תעודת מומחה.

יורי שטרן: זה נכון, אבל בהתאמה הנדרשת אתה מקבל אדם שהיכולת שלו גבוהה.

משה קראדי: קשה לענות על כך תשובה כי אנחנו לא מכירים פניות בלשכות הגיוס שלנו של אנשים שזיהו את עצמם כמי שבאו מהקבוצה הזאת.

יורי שטרן: היו.

יורי שטרן: אני שלחתי אליכם את הרשימות האלה בזמנו, עוד לפני שהתמנית לתפקיד.

סמדר שגב: אני יודעת שמתוך הרשימות האלה שנבדקו נמצאו בסופו של דבר מעט מאוד אנשים שיכולים להתאים, ומתוכם מעט מאוד, אולי 2 בסך הכול, שהביעו רצון להשתתף.

סמדר שגב: רק אחד מהם הסכים להשתתף באולפן אבל כיוון שלא היו מספיק אנשים לא נפתח האולפן.

סמדר שגב: הרשימות הועברו בחזרה למשרד לקליטת העלייה לבדיקה, עם תיעוד על כל אחד מן האנשים שהופיעו ברשימה.

יורי שטרן: ומה המשרד לקליטת העלייה ענה לכם?

סמדר שגב: שזה המצב כרגע.

סמדר שגב: הם לא העבירו לנו שמות של אנשים נוספים.

סמדר שגב: שמות כל האנשים שהועברו מאגודת "מגן וחרב" נבדקו אחד לאחד.

סמדר שגב: אני ריכזתי את הנושא הזה כי ריכזתי את הוועדה.

יורי שטרן: נוכל אחר-כך לחזור לנושא הזה ולשמוע את דבריך.

יורי שטרן: ציינתי את הנתונים שהיו לי בעניין קציני הנוער והמערכת שמטפלת בעבריינות ובנוער החריג.

יורי שטרן: האם עשיתם צעדים לתיקון המצב?

יורי שטרן: על-פי הנתונים שהיו לי לפני שנה מתוך 400 ומשהו קצינים שעסקו בתחום היו 14 דוברי רוסית או משהו כזה.

יורי שטרן: כבוד יושב-ראש ועדת הכנסת, באת להחליף אותי?

רוני בר-און: בעברית אומרים: לכל דבר טוב יש סוף.

רוני בר-און: חבר הכנסת שטרן, אני מבקש שהתשובה תינתן אחרי שהוועדה תחליט על החלפת יושב-ראש הוועדה.

יורי שטרן: אז יש זמן לחשוב על התשובה.

יורי שטרן: אנחנו עושים הפסקה לצורך בחירת יושב-ראש חדש.

יורי שטרן: זה אמור להיעשות בהשתתפות יושב-ראש ועדת הכנסת ובהנחייתו.

רוני בר-און: תודה רבה לכם, בוקר טוב.

רוני בר-און: אני מצטער שאני נאלץ לקטוע את הדיון אבל זה יהיה לתכלית ראויה, בלשון המשפטנים, ובמקרה הספציפי הזה גם לתכלית משמחת.

רוני בר-און: כפי שאתם יודעים, בכנסת יש גם הסכמים קואליציוניים וגם הסכמי רוטציה.

רוני בר-און: מפעם לפעם מכוח ההסכמים האלה נגזרות גם תוצאות מעשיות, ועל אחת מן התוצאות האלה אנחנו נתמקד ברגעים הקרובים.

רוני בר-און: אני שמח לראות שאנחנו עושים את זה ברוב-עם ובהדרת מלך, אפילו בנוכחות המפקח הכללי של המשטרה, של הניצבים ושל קצינים בכירים במשטרה, שהם אורחים קבועים בוועדה הזאת שעוסקת בענייני משטרה לא פעם ולא פעמיים.

רוני בר-און: כך או כך, קביעה של יושבי-ראש ועדות הכנסת נעשית מכוח תקנון הכנסת.

רוני בר-און: על-פי הקבוע בתקנון הכנסת, מי שמציע לוועדות הכנסת השונות את השמות לתפקידי היושב-ראש היא ועדת הכנסת.

רוני בר-און: על פי הסכמי הרוטציה ומכוח השינויים הפוליטיים והקואליציוניים בכנסת הגיע זמנו של יושב-ראש הוועדה הנוכחי המכהן, חבר הכנסת ד"ר יורי שטרן, לסיים את תפקידו כיושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

רוני בר-און: אבל אל לכם לדאוג, הוא לא הולך לשום מדבר פוליטי.

רוני בר-און: לא ייצאו ימים מרובים עד שאנחנו נשוב ונתכנס, וגם הוא ישתתף עוד פעם בחגיגה, ואז אנחנו נמנה אותו לוועדה לא פחות חשובה ולא פחות מרכזית בבית, הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כך שלא צריך לדאוג לו.

רוני בר-און: ועדת הכנסת נתכנסה, וכשברור היה שצריך להתפנות המקום של תפקיד יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה נמלכה ועדת הכנסת בדעתה, ניהלה דיון חשוב ומעמיק, ובעקבותיו החליטה פה אחד להמליץ בפני ועדת הפנים ואיכות הסביבה לבחור בחבר הכנסת גאלב מג'אדלה לכהן כיושב-ראש הוועדה במקום חבר הכנסת ד"ר יורי שטרן.

רוני בר-און: לפני שאביא את המלצת ועדת הכנסת לאישור חברי ועדת הפנים ואיכות הסביבה, אני רוצה לומר כמה מילים גם על היושב-ראש היוצא וגם על היושב-ראש הנכנס.

רוני בר-און: חבר הכנסת יורי שטרן הוא חבר שלי מזה שנים רבות.

רוני בר-און: הוא איש מאוד-מאוד נמרץ שהטביע חותם בפוליטיקה הישראלית.

רוני בר-און: הוא חבר כנסת בעל דעות מאוד-מאוד מגובשות, מאוד-מאוד ברורות, שעם חלקן הגדול אני באמת מסכים, ולא רק מסכים אלא אפילו תומך, ואני מוצא בו חבר ושותף לדרך בהרבה דברים, אבל בחלק מן הדברים, ובמיוחד בזמן האחרון, אנחנו לא רואים הכול עין בעין.

רוני בר-און: הוא מצטער על כך, גם אני מצטער על כך.

רוני בר-און: ימים יגידו מי מאתנו צודק.

רוני בר-און: אני יכול לומר בביטחון רב ובסיפוק רב שאת תפקידו כיושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה הוא מילא על הצד הטוב ביותר.

רוני בר-און: הוא איש עבודה, הוא איש אחראי, הוא איש רציני, שלא הניח אבן על אבן עד שלא דג פורתא בכל העניינים שהיו מסורים לידו.

רוני בר-און: תחומי המגע שלנו באספקטים הללו היו כשהוא נלחם בחירוף-נפש בכל מחלוקת שהיתה מסורה להחלטת ועדת הכנסת, האם עניין הולך לוועדת הפנים ואיכות הסביבה או לוועדה אחרת.

רוני בר-און: הוא אסף כל הזמן חומרים לוועדת הפנים ואיכות הסביבה וסירב לוותר אפילו על קוצו של יו"ד, תוך שמירה על עצמאות הוועדה ועל תחום האחריות שלה.

רוני בר-און: גם כאשר נזדמנתי ובאתי לישיבות ועדת הפנים ואיכות הסביבה, בין היתר בחוקים שאני יזמתי והובלתי, זכיתי לקבל מענה, גם חברי אבל בעיקר מקצועי ובעיקר אחראי, ועל כך נתונה התודה.

רוני בר-און: חובה לציין שכיושב-ראש סיעת האיחוד הלאומי – ישראל ביתנו, בזמן מסוים מכוח התפקיד הזה הוא היה גם חבר בוועדת הכנסת, ושם רוויתי ממנו גם הרבה נחת אבל גם הרבה מאבקים ועמידה על עקרונות, ועל כך אני מברך אותו.

רוני בר-און: אין לי שום ספק שוועדת הפנים ואיכות הסביבה מאבדת יושב-ראש טוב.

רוני בר-און: אנחנו כמובן יכולים להתנחם בעובדה שהוועדה לענייני ביקורת המדינה תזכה ביושב-ראש מצוין.

רוני בר-און: אולי אני כחבר הקואליציה צריך עכשיו לדאוג יותר מן האופוזיציה החדשה שלך אבל אין לי שום ספק שתצליח שם, כפי שהצלחת כאן.

רוני בר-און: היושב-ראש הנכנס גם הוא חבר שלי מזה שנים רבות.

רוני בר-און: הכרנו במקומות אחרים, כאשר מספר שנים רב היינו חברי הנהלת ההתאחדות לכדורגל.

רוני בר-און: בשטח הזה הוא מנצח אותי, בוודאי בשנה האחרונה, כאוהד מובהק של קבוצת בני סכנין שניצחה אותנו פעמיים השנה (4-1 ו-2-0).

רוני בר-און: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה עושה בוודאי כברת דרך מפוארת בציבוריות הישראלית.

רוני בר-און: כחבר בהנהלת ההסתדרות, כאיש בעל המון המון הישגים חברתיים ומוניציפליים וסקטוריאליים, הוא עשה התקדמות יפה מאוד.

רוני בר-און: וגם כאן בכנסת, אתם רואים, הוא חבר כנסת רק 8 חודשים וכבר בעוד דקות ספורות הוא יהיה יושב-ראש של ועדה כל-כך מרכזית וכל-כך חשובה וכל-כך נכבדה.

רוני בר-און: ואסור גם לשכוח שבמירוץ למועמדות לראשות הוועדה הזאת הוא ניצח את יושב-ראש המפלגה שלו בעבר הלא רחוק, שגם זה דבר שצריך להתפאר בו.

רוני בר-און: ואחרי שני ה"הספדים" האלה, נעבור לבחירה.

רוני בר-און: אני מעמיד אפוא להצבעת חברי ועדת הפנים ואיכות הסביבה – כשאני אשתתף בהצבעה כנציג הליכוד – את המלצת ועדת הכנסת, לבחור בחבר הכנסת גאלב מג'אדלה לכהן כיושב-ראש הוועדה במקום חבר הכנסת יורי שטרן.

רוני בר-און: מי בעד ההצעה הזאת?

רוני בר-און: ירים את ידו.

רוני בר-און: מי נגד?

רוני בר-און: מי נמנע?

רוני בר-און: בעד המלצת ועדת הכנסת לבחור בחה"כ מג'אדלה לכהן כיו"ר ועדת הפנים ואיכות הסביבה – רוב נגד – אין נמנעים – אין המלצת ועדת הכנסת נתקבלה.

רוני בר-און: אני קובע אפוא שפה אחד החליטה ועדת הפנים ואיכות הסביבה לבחור בחבר הכנסת גאלב מג'אדלה לכהן כיושב-ראש הוועדה במקום חבר הכנסת יורי שטרן.

רוני בר-און: אני מודה לחבר הכנסת יורי שטרן על פועלו עד כה, מברך אותו באמת בהצלחה, ומברך את היושב-ראש הנכנס בהצלחה גדולה.

יורי שטרן: קודם כול, חבר הכנסת רוני בר-און, תודה על דברי ה"הספד" הכל-כך יפים שאמרת.

יורי שטרן: אם הייתי רושם את הדברים הייתי מעביר לבני משפחתי שישמרו אותם עד עלייתי שמימה.

רוני בר-און: ניתן לך את זה עטוף במסגרת.

יורי שטרן: אני לא רואה את הרגע הזה כמשמח במיוחד, למרות שהתפקיד הבא מאתגר אותי מאוד.

יורי שטרן: אני חושב שהוועדה הזאת היא באמת ועדה יוצאת מן הכלל.

יורי שטרן: אני חושב שאין ועדות רבות בכנסת שיכולות להתחרות בה, מבחינת מגוון הנושאים המרכזיים בחיינו שהם בפיקוד הוועדה, דברים שהציבור כולו מעוניין בהם, דברים בהם אתה יכול בהחלט להשפיע באופן מעשי על המתרחש במדינה ולסייע לאנשים רבים.

יורי שטרן: יש דברים שהספקתי לעשות, וכאלה שלא הספקתי.

יורי שטרן: בשעה 11:30 תהיה לנו מסיבה שהיא סיום והתחלה.

יורי שטרן: אנחנו עוד נגיד נאומים ארוכים יותר.

יורי שטרן: אבל כעת אני פשוט מנצל את ההזדמנות הזאת, שהיא גם הזדמנות טלוויזיונית, ואני רוצה לאחל ליושב-ראש הנכנס הצלחה רבה.

יורי שטרן: מהמגעים שהיו לנו בימים האחרונים התרשמתי לטובה מאוד משיטת העבודה שלך, מהגישה שלך לנושאים ומההגינות האישית שלך.

יורי שטרן: חבר הכנסת מג'אדלה, אני רוצה להגיד לך שבוועדה הזאת יש צוות בלתי רגיל, באמת ברכה לכל יושב-ראש.

יורי שטרן: יושבת כאן גברת יפה שפירא, מנהלת הוועדה – בנוכחותה אני קצת מתבייש לשפוך את כל השבחים האלה – וכן מזכירות הוועדה, גברת שוש אזולאי וגברת ליאת אליהו-סעדון, היועצת המשפטית גברת מירי פרנקל-שור, מר עידו בן-יצחק המתמחה שעבד אתנו ואני מצטער שהוא מסיים.

יורי שטרן: לדעתי אין צוות כזה בשום ועדה, ואני לא רוצה לפגוע באף אחד.

יורי שטרן: עובדה היא שוועדת הפנים ואיכות הסביבה קיבלה את הציון הגבוה ביותר מהיועצים הארגוניים שעבדו בכנסת והשוו את תפקוד הוועדות.

יורי שטרן: לכן אני רוצה להודות קודם כול לצוות הוועדה על כך שהם עבדו מעל ומעבר.

יורי שטרן: זאת היתה עבודה מסורה מאוד, הרבה מעבר למה שהוטל עליהם פורמלית, והמקצוענות שלהם באמת עוזרת מאוד.

יורי שטרן: מדובר כאן במקצוענות בנושאים כל-כך שונים וכל-כך מגוונים שזה כשלעצמו דבר לא קל.

יורי שטרן: לכן אני מסיים את התפקיד הזה בעצב מסוים.

יורי שטרן: אני מקוה שגם צוות הוועדה לענייני ביקורת המדינה הוא טוב.

יורי שטרן: כאן אני הכרתי אנשים יקרים מאוד, שהם באמת לתפארת כנסת ישראל, וכך זה יימשך.

יורי שטרן: יש לך כאן כוח עזר בלתי רגיל, שאני בטוח שיסייע לך לקדם את העניינים.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: קודם כול, בוקר טוב לכולם.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לאדוני יושב-ראש ועדת הכנסת, חבר הכנסת עו"ד רוני בר-און, ידידי מזה שנים רבות מהתחום שהוא הזכיר, ולחבריי חברי הכנסת שהשתתפו בבחירה.

גאלב מג'אדלה: תודה על האמון שנתתם בי.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות ליושב-ראש היוצא, ידידי חבר הכנסת יורי שטרן.

גאלב מג'אדלה: אני מודה למפכ"ל המשטרה שכיבד אותנו בנוכחותו בעת הבחירה ולצוות הקצינים והקצינות המלווים אותו.

גאלב מג'אדלה: אני מבקש להודות גם לאורחים שנמצאים כאן לרגל הדיון בוועדה.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה להודות לצוות המקצועי של הוועדה, למנהלת הוועדה גברת יפה שפירא, היועצת המשפטית גברת מירי פרנקל-שור והמזכירות שעובדות בצוות.

גאלב מג'אדלה: בשבועיים האחרונים זכיתי להכיר צוות מקצועי מיומן, מסור ונאמן ואני בטוח שאני איעזר בו רבות והצלחתי תלויה בהצלחה שלהם.

גאלב מג'אדלה: חבר הכנסת רוני בר-און, אני רוצה לומר לך רק כמה משפטים.

גאלב מג'אדלה: אתה היית ונשארת חבר.

גאלב מג'אדלה: אני רוצה לגלות לכם סוד, חבריי מסיעת הפועל בהתאחדות לכדורגל לא הבינו במשך הרבה שנים איך יושב-ראש ביתר ירושלים וחבר ההתאחדות לכדורגל נציג קבוצות הפועל בציבור הערבי הם חברים הכי קרובים, מסתדרים ביניהם ומתבדחים.

גאלב מג'אדלה: שאלו אותי כמה פעמים: מה משותף ביניכם?

גאלב מג'אדלה: אמרתי להם: שנינו בני אדם, זה הדבר הכי משותף והכי חשוב.

גאלב מג'אדלה: אני בטוח שהידידות בינינו תימשך, ואף ביתר שאת עכשיו.

גאלב מג'אדלה: אני מודה לכולם ואני בטוח שאנחנו נמשיך את עשיית הוועדה, העבודה הברוכה והרבה והטובה והמקצועית שהיתה בשנים האחרונות, והוועדה זכתה להרבה שבחים.

גאלב מג'אדלה: ולך אדוני היושב-ראש היוצא, תראה בי חבר ממשיך, ואני עומד לרשותך תמיד.

גאלב מג'אדלה: אתה תהיה חלק אינטגרלי וחשוב מהוועדה, כמו כל חברי הוועדה.

גאלב מג'אדלה: שיתוף הפעולה ועבודת הצוות יהיו הדרך העיקרית שלי בניווט הוועדה.

גאלב מג'אדלה: תודה לכולם.

רוני בר-און: מזל טוב.

רוני בר-און: בהצלחה.

גאלב מג'אדלה: צריך לזכור שכולנו נמצאים כאן כדי לשרת את האזרח הישראלי ואת החברה הישראלית, זה הייעוד.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: ושוב ברכותיי לחבר הכנסת גאלב מג'אדלה והרבה איחולי הצלחה.

יורי שטרן: הייתם עדים למין פרוצדורה מוזרה בסך הכול.

יורי שטרן: אנשים רבים שיודעים על הכנסת מהסיקור התקשורתי לדעתי לא מעריכים נכונה את העבודה שאנחנו עושים כאן ואת טיב היחסים שיש בתוך הבית הזה.

יורי שטרן: בסך הכול יש הרבה מאוד שיתוף פעולה, שחוצה גבולות של מפלגות ושל עדות.

יורי שטרן: האנשים שעובדים בבית הזה, הצוות המקצועי כאן הוא חזק מאוד ואיכותי מאוד, ועושה עבודה קשה שבשום פרלמנט אחר בעולם לא עושים עם צוותים מצומצמים כל-כך.

יורי שטרן: כאן כל אחד עושה מה שבאירופה קבוצה שלמה של עוזרים ומתמחים ויועצים אמורה לעשות.

יורי שטרן: לכן היתה לנו הזדמנות לחשוף קצת את האמת.

יורי שטרן: שילוב עולים במערך המשטרתי

יורי שטרן: אנחנו חוזרים לדיון.

יורי שטרן: אולי לפנות שנשמע את התשובה לשאלה ששאלתי על קציני הנוער, אבקש מחברי הכנסת להוסיף לשאלות ולהערות.

יורי שטרן: הראשון שנרשם הוא חבר הכנסת גורלובסקי.

מיכאל גורלובסקי: כולנו יודעים שמשטרת ישראל נמצאת בחזית המלחמה בטרור הנוראי שפוקד אותנו ב-4 השנים האחרונות.

מיכאל גורלובסקי: אני אישית רואה את התפקוד של שוטרי משמר הגבול במחסומים כשאני נוסע בדרכי לביתי ובסיורים בעיר.

מיכאל גורלובסקי: העבודה הזאת מבורכת, יש סיכול של המון פיגועים והתפקוד הזה מציל חיים של הרבה אזרחים.

מיכאל גורלובסקי: אני גם מברך את המפכ"ל החדש.

מיכאל גורלובסקי: באחת ההתבטאויות הראשונות שלו בתפקיד שמעתי שהוא דיבר על סגנון חדש במשטרה.

מיכאל גורלובסקי: היה חשוב לי מאוד לשמוע שתנשב רוח חדשה בארגון.

מיכאל גורלובסקי: מצד שני, רציתי להתייחס לשתי תופעות שהן מסוכנות בעיניי.

מיכאל גורלובסקי: לא תמיד אני חש שיש טיפול ראוי בתופעות הללו.

מיכאל גורלובסקי: התופעה הראשונה היא מקרים רבים בהם אזרחים נתקלים ביחס מזלזל ומשפיל של שוטרים כלפיהם.

מיכאל גורלובסקי: אני מוצא לנכון להדגיש שלא מדובר רק על עולים חדשים.

מיכאל גורלובסקי: אני חושב שכמעט כל אזרח במדינה נתקל לפחות פעם אחת ביחס מאוד פוגע ומאוד משפיל של שוטר כזה או אחר, בנושאים שטותיים, לא סוד שזה קורה, וקורה לצערי הרבה.

מיכאל גורלובסקי: התופעה השנייה היא תופעה של אלימות.

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה להדגיש את הקשר שקיים במקרים רבים בין אלימות וגזענות.

מיכאל גורלובסקי: בוודאי דיברו כאן על המקרה שאירע לפני כמה חודשים באשקלון.

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה לציין לצערי הרב את אדישות התקשורת.

מיכאל גורלובסקי: במשך שבועיים לא היה שום סיקור תקשורתי לנושא הזה.

מיכאל גורלובסקי: היינו באשקלון, יושב-ראש הוועדה מצא לנכון לקיים שם ישיבה של ועדת הפנים ואיכות הסביבה, ושאלנו שם שאלות.

מיכאל גורלובסקי: לצערי לא קיבלתי תשובות לשאלות ששאלתי.

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה בהזדמנות הזאת לפנות לכבוד מפכ"ל המשטרה עם אותן שאלות.

מיכאל גורלובסקי: האם מישהו מהשוטרים שהשתתפו באירוע הנוראי הזה באשקלון הושעה מהתפקיד או אולי אף הפסיד את מקום עבודתו במשטרה?

מיכאל גורלובסקי: מה העונש שקיבל?

מיכאל גורלובסקי: ובכלל, שאלתי באותה ישיבה של הוועדה, האם היה מקרה אחד ששוטר נזרק מן השורות בשל מקרה כזה או אחר של אלימות, במיוחד אלימות שקשורה לגזענות?

מיכאל גורלובסקי: באשקלון היה אירוע פשוט נורא.

מיכאל גורלובסקי: אולי זה נשמע מצחיק ויש כאלה שמחייכים אבל אני אישית חש עד היום שזה פשוט מזעזע אותי.

מיכאל גורלובסקי: אנשים הגיעו למדינה שקיבלה אותם כמולדת, ושוטר, שמייצג את המדינה, שמייצג את החוק, הרביץ לזוג זקנים עד כדי כך שהם מצאו עצמם בבית-חולים.

מיכאל גורלובסקי: זה פשוט לא ייאמן.

מיכאל גורלובסקי: באותה ישיבה שאלתי מה אירע במקרים קודמים.

מיכאל גורלובסקי: נכחו באותה ישיבה אנשים שקיבלו מכות משוטרים במקרים אחרים.

מיכאל גורלובסקי: שאלתי האם מישהו הושעה מהתפקיד, האם מישהו הפסיק לעבוד במשטרת ישראל בעקבות התנהגותו.

מיכאל גורלובסקי: התשובה היתה מגומגמת, לא קיבלתי שום תשובה.

מיכאל גורלובסקי: יותר מזה, מפקד המרחב אמר לי שלא ידוע לו על אף מקרה שמישהו הושעה מהתפקיד.

מיכאל גורלובסקי: בעצם קיבלתי רמיזה שזה בטיפול של מח"ש.

מיכאל גורלובסקי: אדוני המפכ"ל, במקרים רבים, לא רק לי, אני משוכנע בזה במאה אחוז, לציבור הרחב יש הרגשה שהם נתקלים בניסיון למרוח, בניסיון להשאיר הכול בתוך הבית ולא להוציא את הכביסה המלוכלכת.

מיכאל גורלובסקי: אני חושב שזה מצב מאוד לא בריא.

מיכאל גורלובסקי: אנחנו שומעים במקרים רבים קולות הטוענים שצריך להוציא את מח"ש מהמשטרה כי אולי לא בריא ששוטרים חוקרים שוטרים.

מיכאל גורלובסקי: במקרים רבים, לי לפחות יש הרגשה כזאת, יש כנראה ניסיון שהכול יישאר בתוך הבית, יש ניסיונות "למרוח" מעשה כזה או אחר של שוטרים.

מיכאל גורלובסקי: אני חוזר שוב לאותה שאלה.

מיכאל גורלובסקי: האם כבוד המפכ"ל יכול להציג לי עכשיו דוגמה אחת של מקרה של שוטר שנזרק מן השורות בשל אלימות מופרזת?

מיכאל גורלובסקי: אני מבקש שתתייחס גם באופן קונקרטי למקרה שאירע באשקלון.

מיכאל גורלובסקי: האם היה שוטר אחד שפוטר ממשטרת ישראל?

מיכאל גורלובסקי: לפני כ-7-8 חודשים היה מקרה – ואני מדגיש שזה לא מקרה שקשור לאלימות נגד עולים חדשים – שהיה מעורב בו סגן ראש עיריית ראשון-לציון, חברי מר אסף דעבול, שהרביצו לבנו ולאשתו.

מיכאל גורלובסקי: אני שואל כאן אותה שאלה.

מיכאל גורלובסקי: ברור שהחקירות יכולות להתמשך אבל במקרים של אלימות ומכות של שוטרים אני חושב שאין מה לחקור חודשים רבים.

מיכאל גורלובסקי: נדמה לי שבאותו מקרה היתה מעורבת שוטרת.

מיכאל גורלובסקי: האם מישהו פוטר מהמשטרה או הושעה מהתפקיד בעקבות אותו אירוע?

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה לשאול את כבוד המפכ"ל – וזה קשור לשני הנושאים שציינתי: היחס המשפיל לאזרחים ואלימות שקשורה לגזענות – להערכתי השאלה המרכזית היום, כאשר מדברים הרבה על שינויים שנערכים במשטרה, היא מה הקריטריון של הגיוס מבחינת ההשכלה.

מיכאל גורלובסקי: אני מבקש לקבל על כך תשובה עכשיו.

מיכאל גורלובסקי: מה הדרישה של המשטרה מבחינת ההשכלה משוטר חדש שמתגייס לשורותיה?

יורי שטרן: התשובות לא יהיו עכשיו כי אני מבקש לשמוע עכשיו עוד כמה שאלות.

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה להגיד את הערכתי על כל מה שקורה.

מיכאל גורלובסקי: אנחנו שומעים כמה עולים חדשים התקבלו בגיוס כזה או אחר של שוטרים.

מיכאל גורלובסקי: זה ממש יפה ואני מברך על כך.

מיכאל גורלובסקי: אבל עדיין, כמו שציין היושב-ראש היוצא, אנחנו רחוקים מאוד מהמצב הסביר.

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה להתייחס בכלל לנושא הגיוס, לנושא התקנים, למרות שהבנתי שהנושא הראשון שעמד על סדר היום ירד מן הפרק.

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה להגיד לכבוד המפכ"ל, להערכתי בשנים הקרובות חשוב הרבה יותר לדאוג לא לכמות אלא לאיכות, לעבוד על נושא האיכות.

מיכאל גורלובסקי: במקרים רבים הכמות לא חשובה כל-כך.

מיכאל גורלובסקי: נושא האיכות הרבה יותר חשוב.

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה לחזור על השאלות שלי: 1) המקרה של אשקלון – אני מבקש לקבל תשובה מה הטיפול בשוטרים שהיו מעורבים בו.

מיכאל גורלובסקי: 2) המקרה של ראשון-לציון והפגיעה במשפחת סגן ראש העירייה, מר דעבול – זה נושא שנדון כאן בוועדה, עד כמה שזכור לי ואני מבקש לדעת מה הטיפול בשוטרים שהיו מעורבים בו.

מיכאל גורלובסקי: 3) מה הקריטריון של ההשכלה בהליכי הגיוס למשטרה.

מיכאל גורלובסקי: תודה רבה.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, היום הוא יום שלישי שבו נאמר "פעמיים כי טוב".

דוד אזולאי: התחלנו את הדיון היום בסימן ברכות, כאשר בירכנו את מנהלת הוועדה גברת יפה שפירא לרגל שובה לעבודה, ואני רוצה להצטרף לברכות ליושב-ראש היוצא וליושב-ראש הנכנס.

דוד אזולאי: ליושב-ראש היוצא אני חייב להגיד, עשית באמת עבודה יפה במשך התקופה הקצרה.

דוד אזולאי: אני מודה לך על שיתוף הפעולה היוצא מן הכלל שהיה בינינו.

דוד אזולאי: אין לי ספק שגם היושב-ראש הנכנס, ניסיונו העשיר בעברו המפואר יתרום בוודאי לוועדה.

דוד אזולאי: אם אנחנו כבר בסימן ברכות, אני רוצה לברך גם את המפכ"ל.

דוד אזולאי: נדמה לי שזה לו הביקור הראשון אצלנו בוועדה.

דוד אזולאי: אני רוצה לברך אותך בברכה כפולה, גם ברכה וגם הצלחה.

דוד אזולאי: לא מספיק ברכה ולא מספיק הצלחה, אתה חייב את שני הדברים הללו ביחד כי נפלת לתקופה קשה ביותר בעם ישראל.

דוד אזולאי: אני מאמין שברכת הדרך שלנו ושל רבים מאזרחי מדינת ישראל תלווה אותך כי באמת צפויה לנו תקופה לא קלה, לכולנו.

דוד אזולאי: אני מאמין ומתפלל בעזרת ה' שנצא בשלום מכל הדבר הזה.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, שמעתי כאן נתונים על שילוב עולים חדשים במשטרה.

דוד אזולאי: אני אומר לחבריי, גם ליושב-ראש וגם לחבר הכנסת מיכאל גורלובסקי, צריך לראות תמיד את חצי הכוס המלאה.

דוד אזולאי: בסך הכול יש היענות מצד המשטרה לפנייתו של היושב-ראש.

דוד אזולאי: שמענו כאן נתונים טובים יחסית.

דוד אזולאי: רבותי, תנו קרדיט למשטרה.

דוד אזולאי: הרי בסך הכול אנחנו לא רוצים משטרה גדולה כמותית אלא אנחנו מצפים שבמשטרה יהיו איכויות.

דוד אזולאי: זה מה שאנחנו דורשים ואנחנו לא מצפים דווקא להגדלת הכמויות.

דוד אזולאי: יחד עם זה, אדוני המפכ"ל, אני חייב להגיד לך, ואני לא יודע אם זה על סדר יומך, כדאי שתיקח לתשומת לבך את נושא יחסי האנוש של השוטרים במדינת ישראל.

דוד אזולאי: נצא מנקודת פתיחה, שרוב אזרחי מדינת ישראל אינם עבריינים, רוב רובו של עם ישראל אינו עבריין.

דוד אזולאי: בדרך כלל המפגש של האזרח עם המשטרה הוא באחד משני מקרים: או בטלפון כשהוא מחייג למוקד 100, או כאשר הוא נתקל בשוטר תנועה.

דוד אזולאי: המשטרה יכולה לעשות שירות גרוע ושירות טוב.

דוד אזולאי: אותו שוטר יכול לעשות למשטרה את השירות הגרוע ביותר או את השירות הטוב ביותר.

דוד אזולאי: למה אני מתכוון?

דוד אזולאי: אם אזרח מחייג 100 בטלפון וזוכה למענה אדיב ומנומס, ומקבל תשובות ברורות – קנית לך אזרח האוהד את המשטרה.

דוד אזולאי: כנ"ל לגבי תנועה.

דוד אזולאי: גם כששוטר תנועה עוצר נהג, הגם שהוא עבריין, ואני לא מקל ראש בכך, אל לשוטר לשכוח כי זאת הפעם הראשונה שהאזרח הזה נתקל במשטרה.

דוד אזולאי: בתוך הרכב יש עוד 2-3 נוסעים והם רואים ובוחנים את ההתנהגות של שוטר התנועה ועל-פי כך נבחנת כל המשטרה.

דוד אזולאי: לא יעזור לכם שום דבר, אתם יכולים להגיד שזה לא מלמד על הכלל, ואני מקבל את זה, אבל תזכרו דבר אחד, השוטר הזה עם המדים שלו מייצג את משטרת ישראל.

דוד אזולאי: אם אותו שוטר מדבר באדיבות, בצורה מנומסת ובאופן ראוי אל האזרח – אפשר לתת דוח לאזרח גם עם חיוך.

דוד אזולאי: כתוב בתהלים, דוד המלך עליו השלום אמר: "כי באפם הרגו איש".

דוד אזולאי: איך אפשר להרוג בן אדם באף?

דוד אזולאי: אי אפשר להרוג בן אדם באף.

דוד אזולאי: אבל מספיק ששואלים: "איך הוא?" – זהו, הרגת אותו.

דוד אזולאי: לא עשית כלום, לא אמרת שום דבר.

דוד אזולאי: רבותי, מילה יפה, חיוך, לתת לאותו אזרח הרגשה שמתייחסים אליו בכבוד והנה בו-במקום קנית לעצמך 3, 4, 5 אזרחים האוהדים את משטרת ישראל.

דוד אזולאי: אדוני המפכ"ל, אני מודיע לך, אל תטמון את ראשך בחול – יש בעיה.

דוד אזולאי: אתה יכול להביא סקרים ונתונים אבל אני אומר לך, אני לא מקבל אותם מפני שאני נתקל במשטרה כאזרח.

דוד אזולאי: אם אתה רוצה, אדוני המפכ"ל, יש בידי עשרות מכתבים של אזרחים שפנו אלי.

דוד אזולאי: אני אומר לך, לפעמים קצרה ידי מלהושיע.

דוד אזולאי: סיפרו לי, למשל, שבאשדוד החליט מפקד התחנה משום מה שהוא צריך להעמיד בשכונה חרדית באופן קבוע ניידת, ולפעמים שתי ניידות עם 4 שוטרים, שכל תפקידם לראות שאכן האנשים עוברים במעברי חצייה.

דוד אזולאי: אני לא מזלזל בזה, זה חשוב, צריך לעשות את זה.

דוד אזולאי: אבל אני שואל, בתקופה של מצוקת כוח אדם במשטרה, האם זאת העדיפות שיש למפקד משטרת אשדוד, להעמיד שתי ניידות כדי לרשום דוחות לאזרחים?

דוד אזולאי: הם אמנם נהגו לא כשורה.

דוד אזולאי: רבותי, אל תבינו אותי לא נכון, אני לא מזלזל בכך ששוטר עוצר אזרח שעובר לא במעבר חצייה.

דוד אזולאי: אבל לפעמים יש סדרי עדיפויות.

דוד אזולאי: אני מקבל תלונות מאזרחים על כך שלפעמים זה נעשה ביחס בוטה ובצורה לא מכובדת.

דוד אזולאי: אדוני המפכ"ל, אם תרצה תקבל את הנתון הזה.

דוד אזולאי: תעזבו את המקרה "המפורסם" של "השוטר אזולאי" בצד.

דוד אזולאי: על זה אני חייב להגיד לכם במאמר מוסגר, ייאמר לזכותם של השוטרים שתפסו אותי, שלא זיהו אותי בהתחלה כחבר כנסת, שקיבלתי יחס נאות, גם מהשוטר וגם מהקצין.

דוד אזולאי: אני חייב לציין את זה, על אף שיש לי ביקורת על הקצין שהיה צריך להפעיל שיקול דעת, אבל בואו לא ניכנס לזה.

דוד אזולאי: יחד עם זה, המשטרה עשתה מעשה טוב.

דוד אזולאי: מפקד מתנ"ע (משטרת התנועה) הזמין אותי להיות אורח של מתנ"ע ליום שלם, לראות את העבודה.

דוד אזולאי: יצאתי איתם לכביש מספר 1 ללכוד עברייני תנועה שנוסעים במהירות.

דוד אזולאי: אגיד לכם את האמת, התפללתי בלבי שלא נתפוס מישהו נוסע במהירות ושאני לא אצטרך לעמוד מולו ולתת לו דוח.

דוד אזולאי: אז הבנתי מה התפקיד של שוטר התנועה.

דוד אזולאי: אני אומר את זה כדוגמה לכך שטוב לשלב את האזרחים בעשיית המשטרה.

דוד אזולאי: המשטרה עושה דברים מצוינים, המשטרה עושה דברים נפלאים.

דוד אזולאי: לצערי הרב, מה לעשות, הציבור לא מכיר את זה, הציבור לא יודע.

דוד אזולאי: מה שהציבור יודע זה היחס של אותו שוטר תנועה והיחס של השוטר העונה לו בקו 100, זה מה שיודע האזרח ההגון.

דוד אזולאי: הוא לא עבריין, הוא לא פושע, אין לו עבר פלילי.

דוד אזולאי: רבותי, למי שיש עבר פלילי – על אלה אני לא מרחם.

דוד אזולאי: אבל אזרח שנתקל במשטרה לראשונה, אני חושב שצריך להפעיל הרבה הרבה שיקול דעת איך להתייחס אליו.

דוד אזולאי: אדוני המפכ"ל, אני מבקש להביא לידיעתך, ואני לא רק בא לבקר, אני גם רוצה לתת לך עצה טובה.

דוד אזולאי: דוד המלך עליו השלום אמר "מכל מלמדי השכלתי" ואם דוד המלך אמר את זה, אני חושב שגם לנו מותר ללמוד את זה.

דוד אזולאי: אני רוצה לתת לך עצה טובה.

דוד אזולאי: יש תוכניות רדיו בהן מעלים לשידור את ציבור המאזינים.

דוד אזולאי: תתחככו עם האזרחים, תן הוראה למפקדי המחוזות שלך שיעלו לשעת שידור, שהאזרח הקטן יוכל לדבר ישירות עם הממ"ז או עם המפכ"ל ויגיד לו: תשמע, בשבוע שעבר נסעתי ותשמע מה עשה לי שוטר זה וזה.

דוד אזולאי: תשמע את הדברים מכלי ראשון.

דוד אזולאי: אני אומר לך, זה אחד הדברים שישפרו את תדמית המשטרה.

דוד אזולאי: חבל, אני אומר לך, המשטרה עושה דברים נפלאים.

דוד אזולאי: אנחנו יודעים מה המשטרה עושה.

דוד אזולאי: אנחנו יודעים עד כמה המשטרה עובדת קשה, בתנאים קשים ביותר, והציבור לא יודע על כך.

דוד אזולאי: קח לדוגמה את מפקד מחוז הצפון שעשה מעשה ראוי להערכה.

דוד אזולאי: כשהיו החפירות הארכיאולוגיות בעכו, עם כל ההפגנות, עם כל מה שהיה שם, האיש הזה באומץ רב – וזה לא היה פשוט – עצר את כל העבודות, בניגוד לדעת כולם, ואמר: רבותי, 48 שעות העבודה במקום לא תתבצע, אני רוצה ללמוד את הדברים.

דוד אזולאי: הייתי מלא הערכה לאיש.

דוד אזולאי: הוא לא נתן הוראות מהאולימפוס אלא ירד לשטח, נפגש עם כל הגורמים, שמע את כל הגורמים, למד את הדברים ואחר-כך התחיל לחלק הנחיות.

דוד אזולאי: אני חושב שזאת דוגמה איך צריך לפעול, לא רק קצין בכיר אלא גם שוטר.

דוד אזולאי: אני אומר, תשלבו את האזרחים בפעולת המשטרה.

דוד אזולאי: אדוני, לסיום, שני דברים שהייתי רוצה לבקש ממך, וחשוב מאוד לדעת את זה.

דוד אזולאי: יש שני דברים שאולי אני לא אקבל עליהם היום תשובה אבל כדאי לפחות שהמפכ"ל יידע אותם.

דוד אזולאי: דבר ראשון, יש תופעה מכוערת מאוד, שהפכה כבר להיות מכה, של גניבת ספרי תורה במדינת ישראל.

דוד אזולאי: יש לי רושם שזה לא תופס מקום חשוב אצל המשטרה.

דוד אזולאי: נגנבו בשנה האחרונה עשרות ספרי תורה מבתי-כנסת.

דוד אזולאי: אני חושב שזה מעיד קודם כול על ירידה בערכי המוסר שלנו.

דוד אזולאי: אני לא יודע איך אפשר להיכנס לבית-כנסת ולגנוב ספר תורה, רק לדבר על כך מעורר בי צמרמורת.

דוד אזולאי: והדבר השני, יש לי רושם שחוק ההונאה בכשרות משום מה לא נאכף.

דוד אזולאי: אולי יש לכך סיבה והייתי שמח מאוד לשמוע מאדוני המפכ"ל למה לא אוכפים מספיק את חוקי ההונאה בכשרות.

דוד אזולאי: תודה רבה.

גאלב מג'אדלה: בוקר טוב לכולם, אני באמת שמח על הדיון.

גאלב מג'אדלה: אין ספק שמכל דיון תצמח טובה.

גאלב מג'אדלה: אני בתחושה שמשתמע ממה שנאמר כאן עד כה כאילו אנחנו בצד אחד והמשטרה בצד השני.

גאלב מג'אדלה: מה היא המשטרה?

גאלב מג'אדלה: המשטרה היא חלק מהחברה הישראלית, היא חלק מאתנו.

גאלב מג'אדלה: היא באה לעשות אכיפה וכן לסייע לאזרח ולהגן עליו.

גאלב מג'אדלה: אבל כששומעים את הדברים שאומרים אזרחים לפעמים נראה כאילו השוטרים הם אויבים או יריבים.

גאלב מג'אדלה: לדעתי, אדוני המפכ"ל, הדבר הכי מרכזי והכי חשוב: איך החברה הישראלית, על כל מרכיביה, עושה יחד בשילוב ידיים כדי להפוך את המשטרה למשטרה ידידותית.

גאלב מג'אדלה: כאשר אני זקוק לעזרה, למי אני פונה?

גאלב מג'אדלה: למשטרה.

גאלב מג'אדלה: איך אנחנו עושים את זה?

גאלב מג'אדלה: זאת השאלה הכי מרכזית.

גאלב מג'אדלה: אני לא כל-כך קרוב לנושא.

גאלב מג'אדלה: לא תפסו אותו בזה, לא תפסו אותי בהוא (אבל בלחץ העשייה עכשיו בטח יתפסו אותי ...).

גאלב מג'אדלה: אבל אני רוצה לומר, המשטרה הקהילתית חודרת למגזר הערבי בצעדי ענק.

גאלב מג'אדלה: בהתחלה היה מין מחסום, משני הצדדים, לא המשטרה רצתה ולא האזרח רצה, והיום זה הולך נהדר.

גאלב מג'אדלה: אגיד לכם עוד דבר, כאשר מפקד התחנה בעירון למשל בא לבתי האזרחים להשתתף בתנחומים ובשמחות ובאירועים, האנשים מתחילים להרגיש שזה חלק מהם.

גאלב מג'אדלה: שאלו כאן איך המשטרה נוהגת באוכלוסיית העולים החדשים, בגלל השפה והמנטליות השונה וכל מיני דברים שהם מחסום.

גאלב מג'אדלה: לפעמים שוטר מדבר אל אזרח אתיופי למשל אך האזרח לא מבין אותו, והשוטר חושב שהוא לא רוצה לענות לו ולא רוצה להישמע לו.

גאלב מג'אדלה: ואצלנו בישוב הערבי יש דבר דומה.

גאלב מג'אדלה: לדעתי זה הדבר המרכזי ביותר, וזה אפשרי, ואנחנו רואים את זה.

גאלב מג'אדלה: אבל יש גם את התופעות שציין חבר הכנסת דוד אזולאי.

גאלב מג'אדלה: אני בעד חוק וסדר, אין לזה תחליף, אבל כשאתה רואה ששוטר מנצל מקום רגיש גיאוגרפית בישוב ועוצר שם אנשים ב-7:30 בבוקר, לתפוס נשים שמביאות את ילדיהן לבית-הספר: בלי חגורה, בלי אור, שמים כזאת מלכודת, יודעים שיתפסו באותו מקום 15-20 מקרים בין השעות 7:30-8:00.

גאלב מג'אדלה: השוטר אמנם מילא את תפקידו אבל זה יוצר רושם שטמנו לנו כאן מלכודת.

גאלב מג'אדלה: אמרתי לידידה שלנו לפני שבוע: שימי חגורה.

גאלב מג'אדלה: היא אמרה: בכל זאת, גם כשאני שמה חגורה היחס לא נאות.

גאלב מג'אדלה: בכל זאת היחס לאישה ערבייה הוא שונה.

גאלב מג'אדלה: כל הדברים האלה מצטברים ביחד והשאלה היא איך אנחנו הופכים את המשטרה למשטרה ידידותית, שהיא חלק מאתנו, שבאה לסייע לנו.

גאלב מג'אדלה: תמיד יהיו תופעות בעייתיות, אי אפשר לתקן הכול.

גאלב מג'אדלה: תמיד יהיו חריגים, גם בצד הזה וגם בצד הזה.

גאלב מג'אדלה: אבל לדעתי במהות הנושא המרכזי הוא איך אנחנו משפרים את תדמית המשטרה, כשלב ראשון, ואחר-כך איך אנחנו הופכים אותה למשטרה ידידותית עם הפנים לאזרח.

גאלב מג'אדלה: זה האמת, בשביל זה היא נועדה, זה התפקיד שלה, אנחנו רק שוכחים את זה בגלל מקרה כזה או אחר.

גאלב מג'אדלה: היו הרבה פעולות מצוינות של המשטרה באשקלון ובאשדוד אבל זכרו את המקרה האחד החריג.

גאלב מג'אדלה: טוב נעשה אם נלמד מהטעויות שלנו, מהתקדימים, מהמקרים השונים.

גאלב מג'אדלה: זה לא פשוט, זה לא קל, זה נשמע טוב אבל זאת האמת.

גאלב מג'אדלה: לסיום אני רוצה לומר, המשך שיתוף הפעולה בין המשטרה לבין ועדת הפנים ואיכות הסביבה לא נתון בסימן שאלה, הוא מובן מאליו.

גאלב מג'אדלה: אנחנו חברה אחת, החברה הישראלית.

גאלב מג'אדלה: האזרח הישראלי מצפה מאתנו לעשות את המקסימום כדי להקל עליו להתמודד עם הבעיות שלו, בשביל זה אנחנו נמצאים כאן.

גאלב מג'אדלה: בקרוב נבנה תוכנית עבודה ביחד עם חברי הוועדה אבל אני רוצה לציין כעת נושא אחד, הצפיפות בבתי-הסוהר.

גאלב מג'אדלה: זה נושא שנצטרך ללמוד כאן לעומק.

גאלב מג'אדלה: זאת בעיה כבדה.

גאלב מג'אדלה: בהמשך נדון על דברים מן הסוג הזה.

גאלב מג'אדלה: אני באמת מודה על הדיון הזה.

גאלב מג'אדלה: אני מקווה שנתרום בסופו של הדיון ונשיג, חלקית אפילו, חלק מן המטרות.

גאלב מג'אדלה: אני סמוך ובטוח שיחסי הגומלין בינינו מושתתים על הבנה בסיסית שאנו רואים את טובת החברה הישראלית והאזרח הישראלי.

גאלב מג'אדלה: תודה רבה.

יורי שטרן: אני רוצה להזכיר לכם את סדר היום.

יורי שטרן: הנושא הראשון, שירד מן הפרק, הוא תגבור המשטרה או ניסיונות לצמצם את מספר התקנים במשטרה; הנושא השני, שדנו בו, הוא נושא יחסי המשטרה עם ציבור העולים, וציבור עולי ברית-המועצות במיוחד.

יורי שטרן: אנחנו קצת פלשנו וגלשנו לתחומים אחרים.

יורי שטרן: בסך הכול אוכלוסיית העולים היא אחת האוכלוסיות ואנו עוסקים למעשה בכל מכלול היחסים בין המשטרה לבין הציבור הרחב; והנושא השלישי הוא אלימות השוטרים.

יורי שטרן: אני מבקש ממי שרוצה להתייחס לנושא האלימות לחכות עוד כמה דקות, אני רוצה לסיים את הדיון בעניין העולים.

מיכאל גורלובסקי: אני לא ידעתי וגלשתי לנושא אלימות המשטרה.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש הנכנס, קודם כול אני מבקש לברך אותך, שיהיה לך בהצלחה.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש היוצא, כשהסתכלתי בסדר היום וראיתי נושאים כמו "יחסים עולים משטרה" ו"אלימות שוטרים", אני אומר לך בכנות, והיו לנו שיחות על כך, אני התקוממתי.

משה כחלון: לדעתי הכותרות האלה הן פרובוקטיביות.

משה כחלון: אין מקום לקיים דיון בכנסת על נושא כזה כי אתה בא כבר מראש ואומר שיש אלימות.

משה כחלון: וגם אם יש אלימות, אני מניח שגם אתה יודע שזה משהו שנמצא ממש בשוליים של השוליים, זה לא יכול להיות נושא מרכזי בדיון ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

מיכאל גורלובסקי: אז תבקר את שני הזקנים באשקלון שחטפו מכות רצח.

משה כחלון: אני אבקר את מי שצריך לבקר.

משה כחלון: חבר הכנסת גורלובסקי, אי אפשר לקחת מקרה זניח ולהפוך אותו לנושא מרכזי, זה לא הולך.

משה כחלון: זה אמנם נשמע יפה, זה מצטלם יפה ויכול להיות שתקבל איזו כותרת מחר בעיתון.

מיכאל גורלובסקי: אף אחד לא מצלם עכשיו.

משה כחלון: חבר הכנסת גורלובסקי, האמן לי, כאשר אתה תדבר אני אקשיב לך.

משה כחלון: אנחנו היינו חברים ונישאר חברים אבל תן לי לסיים.

משה כחלון: אני פונה ליושב-ראש החדש, אני חושב שאנחנו צריכים לשנות את הנוסח, אנחנו צריכים לשנות את הסגנון.

משה כחלון: גם אם עולים נושאים כאלה שצריך לדון בהם, צריך להציג אותם בצורה אמיתית, באופן ריאלי.

משה כחלון: אדם מבחוץ שרואה שעל סדר יומה של הוועדה עומד נושא אלימות השוטרים בוודאי חושב שמדברים על משהו טריוויאלי שכאילו קורה מדי יום ואנחנו רק רואים איך מצמצמים או איך משנים או איך מנהלים את המאבק הזה בין השוטרים לבין העולים.

משה כחלון: עבדתי קצת במשרד לביטחון פנים, לא הרבה, בתפקיד לא כל-כך בכיר, אבל נחשפתי למשטרה.

משה כחלון: אני חושב שזאת תעודת כבוד למשטרת ישראל שמגיעה לדיון כזה בתקופה הקשה הזאת של ההתנתקות, של ההיערכות, של המלחמה בפשיעה, שצמרת המשטרה יושבת כאן אתנו לדון בנושא הזה.

משה כחלון: זה מצביע על רצינות ועל אכפתיות ואני רוצה לברך אתכם על כך.

משה כחלון: אני מבקש לומר עוד משפט אחד ואני אוותר על זכות הדיבור שלי בדיון על הנושא הבא.

משה כחלון: באופן טבעי יהיו אי-הבנות בין עולים לבין המשטרה, כמו שכאשר אני מגיע לקופת-חולים אני רואה תמיד מריבות וויכוחים.

משה כחלון: כאשר ההורים שלנו הגיעו לארץ הם לא הבינו את השפה, לא הבינו למה מתכוונים, וכך גם היום לעולים יש בעיה בתקשורת ולכן יש חיכוכים.

משה כחלון: אני לא מצדיק את זה, אני יודע שהמשטרה עושה הרבה כדי לטפל בזה.

משה כחלון: היא מגייסת שוטרים יוצאי חבר העמים כדי לטפל בדברים האלה ומקצה משאבים לנושא הזה.

משה כחלון: אני יודע שהיא מתייחסת לזה.

משה כחלון: אנחנו נעשה עוול אם נציג את הדברים כאילו המשטרה רואה בנושא הזה עוד משהו שככה צריך לעבור אותו, זה לא נכון.

משה כחלון: והדבר האחרון, לגבי יחס המשטרה בכלל: מי מגיע למשטרה?

משה כחלון: לא אחד שאמרו לו: זכית בפיס, לך תיקח 5 מיליון שקל.

משה כחלון: מגיע למשטרה או אדם פגוע או אדם פוגע, אין משהו אחר.

משה כחלון: לא ראיתי אדם שבא למשטרה כדי לבלות שם.

משה כחלון: או שפגעו בו, ואז הוא כועס על כל העולם, ובצדק – יכול להיות שגנבו לו את האופניים או פרצו לו הביתה או גנבו לו את האוטו או אני לא יודע מה – ואז הוא מגיע במצב רוח לא מי יודע מה, הוא לא מגיע לאירוע משמח.

משה כחלון: או מהצד השני, זה פוגע או חשוד כפוגע, וגם האדם הזה לא נמצא במצב הכי נוח.

משה כחלון: לכן הסבירות להתלקחות היא כל-כך גבוהה ולכן הייתי בודק כל מקרה שמגיע לידיעתי עוד פעם.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אין שום דבר פוגע בהגדרת הסוגיות והבעיות.

יורי שטרן: סוגיית היחסים בין העולים למשטרה או בין המשטרה לאוכלוסיית העולים היא סוגייה קשה, שיש בה הרבה מאוד חומר נפץ, ואנחנו דנים בה מספר שנים.

יורי שטרן: יש התקדמות, וציינו אותה, וקיבלנו נתונים על כך.

יורי שטרן: זה נושא חשוב מאוד ואני שמח שיצא לי להסב פעם נוספת את תשומת הלב של משטרת ישראל לנושא הזה, וקיבלתי אוזן קשבת מהמפכ"ל.

יורי שטרן: לגבי אלימות השוטרים, זאת תופעה בלתי נסבלת, והיא קורית כל יום כמעט.

מיכאל גורלובסקי: חבר הכנסת כחלון, אתה אומר שזה לא קיים בכלל?

משה כחלון: זה קיים בשוליים.

משה כחלון: לפי מה שאתם אומרים, השוטרים כל היום יוצאים לרחובות עם אלות ומכים אזרחים.

יורי שטרן: זה לא כל-כך בשוליים.

יורי שטרן: וגם אם היא בשוליים, אין שום זכות למי שמייצג את כוחות הסדר והחוק להיות אלים.

יורי שטרן: לכן גם אם המקרים האלה היו בודדים היינו צריכים להתייחס אליהם, והם אינם בודדים.

יורי שטרן: חובתנו ככנסת, כחברי כנסת, יחד עם המשטרה, למצוא דרך להתמודד עם זה.

יורי שטרן: לכן אני לא רואה בזה שום דבר פוגע.

יורי שטרן: זה לא הדיון הראשון שלנו עם המשטרה ואני שמח שהמשטרה התייחסה לזה עניינית ולא רק צפתה בכותרת והביעה תגובה נעלבת.

יורי שטרן: אני חושב שהתגובה העניינית של משטרת ישראל היא היא התקווה לכך שהדברים האלה באמת יבואו לסיומם.

יורי שטרן: נשאלו כאן שאלות.

יורי שטרן: אנחנו נחזור לעניין קציני נוער.

יורי שטרן: אנחנו צריכים לסיים את הנושא הראשון כי אחרת לא יהיה לנו זמן לנושא השני.

יורי שטרן: אז נשמע כעת דיווח בנושא הזה.

יורי שטרן: רציתי לשמוע גם מסגן ניצב עדה לב-רם על התקדמות התוכניות שלך כי את הפרויקטורית.

יורי שטרן: הנושא הזה של פרויקטור ליחסי משטרה עם העולים נולד, כך התרשמתי, בפגישה שלנו עם המפכ"ל כאשר הוא נכנס לתפקידו ולכן במידה מסוימת יש לי חלק במינוי שלך.

יורי שטרן: בבקשה, ניצב משנה הילנה ערד.

הילנה ערד: לנושא חוקרי נוער: אין לי את המספר המדויק משום שלא ידעתי שאנחנו נישאל על הסוגייה הספציפית הזאת.

יורי שטרן: שאלנו אותה גם קודם לכן.

הילנה ערד: אני לא הייתי כאן בישיבה הקודמת של הוועדה אז צר לי, אולם את הנתונים אפשר תמיד להעביר לחברי הוועדה, גם אם לא בנקודת הזמן הנוכחית.

הילנה ערד: בכל מקרה, חוקרי הנוער וקציני הנוער עוברים תהליך מיון מיטבי.

הילנה ערד: מציבים חוקרי נוער וקציני נוער בהתאמה מלאה למגזר האוכלוסייה שבה הם מוצבים ומועסקים.

הילנה ערד: אני רוצה לומר עוד דבר, וזה גם מתחבר לשאלה של חבר הכנסת גורלובסקי על השכלת השוטרים, בדגש על חוקרי נוער וקציני נוער אנחנו משבצים אנשים בעלי השכלה.

מיכאל גורלובסקי: השאלה שלי היתה רחבה יותר, שאלתי בכלל על תנאי הקבלה למשטרה.

הילנה ערד: אני אתייחס גם לזה.

הילנה ערד: גם בעלי השכלה אקדמית ישימה לעיסוק הספציפי, וכמובן עם העדפה לדוברי השפה של האוכלוסייה הנתונה.

הילנה ערד: לשאלה על ההשכלה – וזה גם הופיע בעיתונות: רף הכניסה הוא השכלה תיכונית מלאה לשוטרי סיור, בגרות מלאה לאנשים במקצועות החל מחוקרים, בלשים וכולי, וההשכלה הולכת ועולה.

הילנה ערד: איכות המתגייסים הולכת ועולה משנה לשנה.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני רוצה להגיד לך, מהנתונים שהיו ברשותי, והם התייחסו לתקופה של לפני כשנה, עולה כי מספר קציני הנוער וחוקרי נוער דוברי רוסית ואמהרית היה כ-7% מסך כל החוקרים והקצינים.

יורי שטרן: זאת אומרת, מתוך למעלה מ-400 היו קצת יותר מ-30 דוברי שפות.

יורי שטרן: על-פי הנתונים שלכם, כ-40% מהנוער העבריין והנוער הבעייתי הוא נוער עולה.

יורי שטרן: זאת אומרת, בעבודה מול הנוער הזה, כאשר החוקר והקצין צריך לדעת את ההקשר המשפחתי, להיות בעמדה שמאפשרת לו תקשורת עם ההורים, עם הסביבה, להבין את הילד – היעדר חוקרים וקצינים שהם דוברי שפות הוא מזעזע.

יורי שטרן: לכן אני פשוט לא מבין אתכם.

יורי שטרן: כשאת אומרת שאתם בודקים כך וכך וכך, והנושא הזה של מוצא ושפה, ולכן היכולת לתקשר, לא עומד כנושא מרכזי, אז אתם נכשלים במבחנים האלה.

הילנה ערד: לא כך אמרתי.

הילנה ערד: הדגש הוא על שפה.

יורי שטרן: איך הדגש הוא על שפה אם מתוך 400 רק 17 או 13 הם דוברי רוסית?

יורי שטרן: איזה דגש על השפה אתם שמים?

יורי שטרן: איזו שפה?

משה קראדי: הדגש הוא על השפה אבל לא רק השפה.

משה קראדי: השפה היא יתרון מבחינתנו אבל אם יש מגבלות אחרות אנחנו לא יכולים להתעלם מהן.

יורי שטרן: נכון שאי אפשר לקחת אדם שהשפה הזרה היא היתרון היחיד שלו אבל כאן מדובר בתופעה נוראית, בהרס של משפחות.

יורי שטרן: אם האוכלוסייה האתיופית היא כ-100,000 איש והילדים האתיופים של הדור השני של העלייה מהווים 12%-15% מבין המתמכרים לסמים, והם באחוזים עצומים בין הנוער העבריין, וכך גם עולים מרוסיה, בפרופורציה פחות דרמטית אבל עדיין הרבה מעבר לאחוז שלהם באוכלוסייה הכללית, הרי מדובר בתופעה נוראית.

יורי שטרן: כאשר חוקר נוער לא יודע את השפה, איך הוא מסוגל לדבר איתם בכלל?

משה קראדי: אין בינינו ויכוח על העובדה שאנחנו רוצים שבמשטרת ישראל יהיו יותר דוברי שפה, קודם כול כי זה עוזר לנו.

משה קראדי: אבל אני חולק על הניסיון לקשור את זה לתופעה.

יורי שטרן: אני לא קושר בין הדברים.

יורי שטרן: אני מדבר על הטיפול בתופעה.

משה קראדי: משטרת ישראל הפכה בשנים האחרונות לחדר המיון של חולָיֵיה של החברה הישראלית.

משה קראדי: זאת אומרת, אנחנו מתעסקים בתוצאה, לא בגורם.

משה קראדי: אנחנו לא עוסקים בכל התופעה של ההתמכרות לסמים וכדומה.

יורי שטרן: אני מתנצל אם לא הובנתי נכון.

יורי שטרן: אני אומר שזה כישלון של החברה, לא כישלון של המשטרה.

משה כחלון: אם לא היתה משטרה לא היו עבריינים ...

יורי שטרן: אני מדבר על כך שזה כישלון חברתי נורא ואיום, שדומה לקטסטרופה שהיתה בקליטת עדות המזרח בשנות החמישים, ושאת השלכותיה אנחנו חשים עד היום.

יורי שטרן: לכן המשטרה היא אחד הגופים שהיה צריך למצוא מענה.

יורי שטרן: איך אפשר למצוא מענה כאשר באותם צוותים שעובדים מול הנוער הזה יש פער עצום כל-כך במנטליות, בתרבות ובשפה מול האוכלוסייה שצריך לטפל בה?

יורי שטרן: על זה אני מדבר.

יורי שטרן: חס וחלילה אני לא מייחס למשטרת ישראל את התופעות עצמן.

יורי שטרן: אני מדבר רק על הטיפול.

יורי שטרן: אני חושב שמה שהמשטרה עשתה, במיוחד אחרי אוקטובר 2000, מול הציבור הערבי – מאמץ מואץ, שציין אותו היושב-ראש הנכנס, ואנחנו גם ערים ועדים לתוצאות החיוביות של הפעולה הזאת – לא עשיתם עדיין בממדים כאלה מול ציבור העולים, וזה לא פחות חשוב.

יורי שטרן: לא כמותית ולא בהיבט החברתי והציבורי.

יורי שטרן: לא קיבלתי תשובה סבירה לנושא הזה של צוותים שעובדים עם הנוער.

יורי שטרן: אני מבקש לעשות בדיקה בנושא הזה.

יורי שטרן: אבל הכי חשוב זה לא הנתונים עצמם אלא באמת שינוי מגמה ומאמץ אמיתי לשנות את זה.

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה לציין שעל שאלה אחת ששאלתי לא קיבלתי תשובה.

מיכאל גורלובסקי: בשעה 11:00 אני אצטרך ללכת לוועדת הכספים, יש שם הצבעות על חוק פינוי ופיצוי.

יורי שטרן: חבר הכנסת גורלובסקי, יש כאן סדר מסוים בדיון.

מיכאל גורלובסקי: אני בטוח שלמפכ"ל אין תשובות לשאלות שלי.

מיכאל גורלובסקי: אשמח לקבל תשובות.

משה קראדי: אני אענה בסוף.

יורי שטרן: יש תשובה לגבי המקרה שאירע באשקלון.

יורי שטרן: מח"ש המליצה על העמדה של שני שוטרים לבית-דין משמעתי, אחד מהם הוא זה שפיקד על הפעולה.

יורי שטרן: לנושא אלימות השוטרים אנחנו מקדישים את החלק השני של הדיון, שהולך ומצטמצם, ולכן אני לא רוצה שנתייחס אליו כעת.

יורי שטרן: אתה תקבל את התשובה מהפרוטוקול.

עדה לב-רם: בהמשך לישיבה הקודמת שלנו ובעקבות הכתבה שהיתה בעיתונות הרוסית והופעתי ברדיו רק"ע היו המון פניות של עולים חדשים.

עדה לב-רם: ברצוני לציין שהפניות היו לאו דווקא בגלל אלימות אלא במגוון רחב מאוד של נושאים.

יורי שטרן: אלימות השוטרים היא נושא שנוגע לא רק לעולים.

עדה לב-רם: היו פניות במגוון נושאים, לאו דווקא כאלה הקשורים למשטרה, ואנשים הופנו וכפי שהבנתי קיבלו תשובות מנומקות וכתובות לאן עליהם לפנות על מנת לפתור את הבעיה.

עדה לב-רם: כדוגמה אני יכולה לספר שפנו אלי מבית-שמש עם בעיית רמזורים, על כך שהיו רמזורים בצומת מסוים והם בוטלו.

עדה לב-רם: עניין הרמזורים כמובן לא מטופל על-ידי המשטרה.

עדה לב-רם: אכיפה של אי-ציות לרמזור, זה כן בתחום טיפולנו אבל לא עצם הצבת הרמזורים.

עדה לב-רם: הבן אדם הופנה באמת לעירייה.

יורי שטרן: בקיצור, הפכת למוקד מידע ארצי.

יורי שטרן: אני מבקש שתתייחסי לגופו של הפרויקט.

עדה לב-רם: נפגשנו עם "גדוד עלייה" ונציגי "גדוד עלייה" נפגשו עם ראש המשמר האזרחי ניצב קראוזה, שלצערי כרגע הועבר לתפקיד אחר.

עדה לב-רם: אז אנחנו נצטרך לקיים פגישה עם ניצב משה מזרחי ולקדם את הפרויקט.

עדה לב-רם: ניצב קראוזה לקח את זה מאוד לתשומת לבו וביקש מהיועץ המשפטי של המטה הארצי לבדוק כמה סוגיות.

יורי שטרן: אמנם אתם לא חייבים לשמוע את קולנו, זאת אומרת חייבים לשמוע אבל לא חייבים לבצע את מה שהוועדה ממליצה, אין לנו סמכות כזאת, אבל כאשר ועדת הפנים ואיכות הסביבה דנה בנושא האזנות הסתר והדחת ניצב משה מזרחי מתפקידו היא המליצה פה אחד לא למנות אותו לשום תפקיד במשטרת ישראל ולסיים את העבודה שלו במשטרה.

יורי שטרן: זה כמובן לא מופנה אליך.

יורי שטרן: אני מקווה שהמינוי הזה לא ישפיע לרעה על הפרויקטים שהתחלנו לעשות אבל עצם העובדה שאדם שעבר עבירות כאלה נשאר בתפקיד בכיר במשטרה, אנחנו חושבים שזה טעות.

עדה לב-רם: זה לא נוגע לי.

עדה לב-רם: מי שיעמוד בראש המשמר האזרחי, אנחנו נצטרך לקיים אתו פגישה נוספת כדי לקדם את הפרויקט מהנקודה בה עצרנו.

יורי שטרן: הפרויקט הגיע לשטח, גם לגיוס של מתנדבים למשמר האזרחי?

עדה לב-רם: כן.

יורי שטרן: כמה גויסו?

עדה לב-רם: טטיאנה הבטיחה להעביר לי את הנתונים כדי שאני אשווה את זה אל מול הנתונים שלנו אך טרם קיבלתי ממנה את הנתונים.

עדה לב-רם: השבוע פנה אלי אחד הקצינים, דובר רוסית, שמונה להיות קצין הסברה מטעם אגף קהילה-משטרה.

עדה לב-רם: קבענו אתו פגישה בקרוב כדי לקדם פרויקטים משותפים.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: אני מתרשם, והבנתי גם מדברי חבריי, שכן עושים כאן עבודה ומנסים להביא לשינוי המצב, שינוי לטובה, גם בגיוס המתנדבים בשיתוף פעולה עם "גדוד העלייה", גם בגיוס שוטרים נוספים וקידום השוטרים הנמצאים במערכת מקרב אוכלוסיות העולים.

יורי שטרן: יש בהחלט תזוזה מבורכת.

יורי שטרן: אני רק מבקש לציין שסדרי הגודל עדיין לא מספיקים.

יורי שטרן: אני מקבל את האילוצים של מגבלות הגיוס בכל התקופות האחרונות אבל אני מבקש להמשיך את המגמות האלה ולחזק אותן, ובמיוחד בכל הנוגע לנוער, שכאן אני לא יודע אם היו שינויים או לא היו שינויים אבל התמונה עדיין נראית לי לא כל-כך טובה.

יורי שטרן: עם הברכות שלנו בקטע הזה, אנחנו מצפים להגברת המאמצים, למאמץ נוסף גם בתחום ההסברתי ולהרבה יותר הידברות עם האוכלוסייה עצמה.

יורי שטרן: אנחנו עוברים לנושא אלימות השוטרים.

יורי שטרן: דנו בזה כמה פעמים ובמקרים רבים עשינו גם דיון עם מח"ש.

יורי שטרן: אבקש מעו"ד קונסטנטין בויקו, יושב-ראש הוועד למען הדמוקרטיה וזכויות האדם, שמטפל בפניות של העולים, לומר את דבריו.

דוד אזולאי: מתי נשמע את המפכ"ל?

יורי שטרן: המפכ"ל יתייחס אבל אני לא רוצה שהמפכ"ל יתייחס כל פעם לשאלה נפרדת, זה לא מכובד ובסופו של דבר פוגע בטיב התגובה.

יורי שטרן: עו"ד קונסטנטין בויקו טיפל בין היתר גם באירוע באשקלון.

קונסטנטין בויקו: בוקר טוב, הדברים שלי יהיו קצרים.

קונסטנטין בויקו: בהמשך לדבריו של חבר הכנסת גורלובסקי רציתי להתייחס לדוח עליו שמענו.

קונסטנטין בויקו: אנחנו לא שמענו, ויש לי חשש שלא נשמע גם, על תוצאות החקירות, על הענישה.

יורי שטרן: אל תגיד מה תהיינה התוצאות.

יורי שטרן: תגיד מה אתה יודע, לא מה אתה מצפה.

קונסטנטין בויקו: אני יודע שלא שמענו כלום ולא קיבלנו עדיין כל תשובה, כפי שציין חבר הכנסת גורלובסקי.

קונסטנטין בויקו: עליכם להבין, לנו כמייצגי ציבור הנפגעים חשוב לדעת מה נעשה בנדון.

קונסטנטין בויקו: עם כל הכבוד, אתם מתעסקים רק עם תוכניות עתידיות.

קונסטנטין בויקו: אנחנו חייבים לדעת מה נעשה בעניין השוטרים שהיו מעורבים במקרי אלימות.

קונסטנטין בויקו: ויותר גרוע מזה, לא רק שלא נעשה שום דבר, האלימות נמשכת.

קונסטנטין בויקו: יושב לידי מנכ"ל העמותה שלנו ולידו יושב אדם שנפגע לא מזמן ממקרה אלימות משטרתית.

קונסטנטין בויקו: העד מוכן לפרוס את כל העובדות בפניכם.

קונסטנטין בויקו: ודבר אחרון, שמענו נתונים נפלאים על ההשתלבות של דוברי רוסית שמתגייסים למשטרה, ו-26% שהשתלבו במשמר הגבול, אבל זה לא אומר כלום.

קונסטנטין בויקו: העובדה שאדם דובר רוסית אין משמעה שהוא לא ינקוט באלימות נגד אזרחים.

יורי שטרן: אלה שני נושאים שונים.

קונסטנטין בויקו: אם זאת לא הדרך אז זה לא פתרון.

יורי שטרן: זאת הדרך.

יורי שטרן: ביקשנו ממשטרת ישראל להתייחס לכך שאחוז דוברי הרוסית במשטרה נמוך מאוד וזה בהחלט פוגע בקשרים בין המשטרה לבין אוכלוסיית העולים.

יורי שטרן: זה לא פותר את שאר הבעיות.

יורי שטרן: השוטר יכול להיות אלים גם כשהוא דובר שפה כלשהי, והמוצא לא משנה כאן.

יורי שטרן: לכן פשוט אל תערבב בין הדברים הללו.

קונסטנטין בויקו: במקרה האלימות המצער באשקלון, בין השוטרים התוקפים היה גם דובר רוסית.

יורי שטרן: אני אומר שאין קשר בין הדברים.

מוחמד ברכה: יש לנו הצעה טובה: יש ערבים שהם בוגרי ברית-המועצות, אז זה גם ערבי וגם דובר רוסית.

יורי שטרן: אתה יודע כמה מהאנשים האלה מנצלים לטובה את הידע שלהם ברוסית בתור רופאים למשל או בתור מהנדסים?

קונסטנטין בויקו: אם זה מעניין את המשטרה, הציבור דובר הרוסית ברובו איבד אמון במשטרה.

קונסטנטין בויקו: ואף יותר גרוע מכך, זה פשוט שנאה.

קונסטנטין בויקו: אתם לא משתפים אתנו פעולה, לא משתפים פעולה עם ארגונים חברתיים ציבוריים.

קונסטנטין בויקו: אנחנו במגע יום-יומי עם האזרחים.

קונסטנטין בויקו: תנו לנו אפשרות לגשר, תנו לנו מידע, תשתפו אותנו גם בחקירות על מקרים שאירעו כי לציבור חשוב לדעת.

משה קראדי: כאשר חברי כנסת מדברים בשם הציבור, אני מבין, כי הם מייצגים אותו.

משה קראדי: אבל מי הסמיך אותך לדבר בשם הציבור, להגיד שהציבור שונא או לא שונא את המשטרה?

משה קראדי: אתה אומר את דעתך הפרטית או שנבחרת לייצג איזה ציבור?

קונסטנטין בויקו: אלה עובדות שיש לנו.

יורי שטרן: מדובר בעמותה שהתארגנה לפני כמה שנים והיא מקבלת המון תלונות.

יורי שטרן: היא בעצם הפכה לכתובת המרכזית בנושא הזה בכל רחבי הארץ, למרות שהמרכז שלה באשקלון.

יורי שטרן: החומר שאנחנו השתמשנו בו כדי להתחיל דו-שיח עם המשטרה בנושאים האלה נאסף ברובו באותו ועד.

יורי שטרן: לכן בהחלט מדובר כאן בגוף שהוא במידה רבה מייצג, ושגם יודע מה קורה בשטח.

מיכאל גורלובסקי: המפכ"ל חושב אולי שארגון וולונטרי לא מייצג את הציבור?

קונסטנטין בויקו: בזה סיימתי.

קונסטנטין בויקו: אלה העובדות, לצערי, זאת תופעה, וזה מצב לא תקין.

יורי שטרן: בוועדה דנו בכמה סוגיות בתחום הזה: עסקנו באלימות שהקורבנות שלה הם עולים, עולי ברית-המועצות, והוועד הזה אסף עשרות רבות של תלונות, שכמעט לאף אחת מהן לא קיבלנו עד היום תשובה, לא ממח"ש ולא ממשטרת ישראל; עסקנו במקרים של אלימות של שוטרים מול הציבור החרדי, למשל בפיזור הפגנה בירושלים, כאשר אדם שבכלל לא היה שייך קיבל מנה מוגזמת, לא רק של מכות אלא גם נעצר שלא בצדק ולא הודיעו למשפחתו; כולנו מכירים את התקריות שהיו או ישנן בין משטרת ישראל לבין האוכלוסייה הערבית; ואנחנו טיפלנו גם בתלונות שקיבלנו על משטרת ההגירה, כשאזרחי ישראל וגם דיפלומטים זרים הופכים מדי פעם לקורבנות של המבצעים שמשטרת ההגירה עושה.

יורי שטרן: לאדם בעל מראה אסיאתי או בעל מבטא רוסי – כי אלה רוב העובדים הלא חוקיים במדינת ישראל, שבאים מחבר העמים או מהמזרח הרחוק – יש סיכוי גדול להיעצר על-ידי משטרת ההגירה, לקבל ממנה טיפול מגמתי מאוד, וכשהוא משתחרר זורקים אותו במקום כלשהו בשטח אחרי שלקחו אותו ממקום העבודה או ממקום מגוריו, מבלי להתנצל, מבלי להתייחס לכבודו, שום דבר.

יורי שטרן: חלק מהתקריות האלה מגיע לתקשורת וחלק גדול מהן לא מגיע אבל התלונות מגיעות גם אלינו.

יורי שטרן: אלה האוכלוסיות או המקרים שבהם טיפלנו.

יורי שטרן: בכל מקרה, לא קיבלנו תשובה מערכתית.

יורי שטרן: התשובה היא בדרך כלל: מח"ש צריכה לטפל בזה.

יורי שטרן: עשינו ישיבות עם מח"ש והבהרנו שמבחינתנו בשל העובדה שחוקרי מח"ש הם בדרך כלל חוקרי משטרת ישראל, שברובם גם חוזרים לעבוד במשטרה, זה לא הפתרון.

יורי שטרן: זאת אומרת, הוצאת נושא החקירות אל מחוץ למשטרה לא הושלמה – ולזה התייחס גם חבר הכנסת גורלובסקי – כל עוד השוטרים חוקרים את השוטרים.

יורי שטרן: במח"ש, וגם במשרד המשפטים, יש היום החלטה אסטרטגית ללכת להתאזרחות של כוח העבודה.

יורי שטרן: אני לא רוצה לחזור ולהזכיר כאן הרבה מאוד מקרים שדיברנו עליהם כי שלחנו כבר אין-סוף חומר ותשובות לא קיבלנו.

יורי שטרן: אנחנו רוצים להבין איך משטרת ישראל רואה את התופעה הזאת ומה היא עושה.

יורי שטרן: למח"ש יש מגבלות משלה.

יורי שטרן: היא לא מסיימת את החקירה בהמלצה ברורה כל עוד לדעתה החומר לא מאפשר להעמיד את הדברים בצורה מדויקת ולהציג אותם מול השופטים.

יורי שטרן: המשטרה צריכה לתפקד מול התופעה הזאת ולמגר אותה כגוף שאחראי על כך.

יורי שטרן: אזכיר לך, כבוד המפכ"ל, כשדיברנו על זה במפגש שלנו, כאשר נכנסת לתפקיד, אמרת – וזה מופיע גם בפרוטוקול – שאם המפגש בין האזרח לשוטר נגמר בבית-חולים או נגמר בפגיעה פיזית, המשטרה אשמה.

יורי שטרן: השוטר אשם גם אם הוא לא אשם.

משה קראדי: זה לא מה שאמרתי.

יורי שטרן: השוטר אחראי.

יורי שטרן: השוטר חייב להיות בעל סמכות בקטע הזה.

יורי שטרן: הוא יכול להפעיל אלימות, ובהרבה מאוד מקרים אנחנו יודעים שעושים לשוטרים פרובוקציות, מרימים יד על שוטרים וכולי, והעמדה של השוטר צריכה להיות הוגנת.

יורי שטרן: אלא הוא אדם מיומן והכוח שהוא מפעיל צריך להיות מוגבל ככל האפשר, בהתאם לנסיבות.

יורי שטרן: בנסיבות מסוימות לשוטר אין ברירה אבל אנחנו מגיעים לחקירת המקרים, שאחד מהם הביא חבר הכנסת אזולאי, של אזרחים תמימים שנפגעים.

יורי שטרן: גם אם הוא לא התנהג נכון מול השוטר, הוא לא צריך לצאת מזה נכה, הוא לא צריך לצאת מזה אל בית-החולים, הוא לא צריך לצאת מזה מוכה כולו.

יורי שטרן: לשוטרים יש טכניקות שהם לומדים איך להגביל אדם, לשים עליו אזיקים ולקחת אותו לתחנת המשטרה מבלי להרביץ אולם יותר מדי מקרים נגמרים בפגיעה פיזית קשה.

יורי שטרן: הבקשה הראשונה שלי אליך, לקבוע כלל שהמקרים האלה, שעוברים איזה רף או איזה סף של הפעלת כוח, יגיעו לבדיקה מיוחדת על-ידי גורם מוסמך במשטרה, ללא קשר עם מח"ש.

יורי שטרן: מח"ש בסופו של דבר בודקת קודם כול מי התחיל ומי אשם.

יורי שטרן: אני אומר, גם אם האזרח התחיל, גם אם הוא הרים יד על השוטר ומגיע לו מלוא העונש, השוטר צריך בהפעלת הכוח שלו להיות מאוד-מאוד חסכוני והוא לא יכול להתפרע.

יורי שטרן: ומה שאנחנו ראינו בהרבה מאוד מקרים זה התפרעות.

יורי שטרן: האם יש סטטיסטיקה לגבי יחידות מסוימות או תחנות מסוימות?

יורי שטרן: מה המעקב של המשטרה אחר התלונות בנושא הזה של אלימות?

יורי שטרן: מה היא האחריות המיוחדת?

יורי שטרן: מה ההנחיות שנתת כדי לחזק את הפעילות נגד התופעה הזאת?

יורי שטרן: מה אחריות המפקדים?

יורי שטרן: ואיפה נמצאים אותם שוטרים שנתפסו על מקרי אלימות קשים?

יורי שטרן: אני אומר, ללא קשר עם מי פתח את התקרית, מי אשם בה, כי זה נושא אחר.

משה קראדי: מבחן התוצאה הוא לא בהכרח המבחן הקובע, גם אם הוא מבחן תוצאה לא טוב.

משה קראדי: משטרת ישראל פועלת רק על-פי החוק, והחוק לא מאפשר לנו לקבוע עמדה לפני שמח"ש מסיימת את החקירה, בכל מקרה.

משה קראדי: ברור שמפגש עם תוצאה כזאת הוא לא נוח לנו אבל הוא מחויב.

משה קראדי: אין לנו יכולת לנקוט צעד או הליך לפני שמח"ש בודקת.

מיכאל גורלובסקי: צריך לשנות את הכלל הזה.

משה קראדי: לא אנחנו קבענו את הכלל, חבר הכנסת גורלובסקי, ואני תיכף אעדכן אותך על עובדות שאתה לא מכיר.

יורי שטרן: נניח שמח"ש סיימה את החקירה שלה ואמרה שאין לה הוכחות וסגרה את התיק.

יורי שטרן: האם זה אומר שמשטרת ישראל באותו רגע מפסיקה גם היא לעסוק בזה?

משה קראדי: אם היא סוגרת את התיק וקובעת שהשוטר לא נמצא אשם אז למשטרת ישראל אין יכולת להמשיך בטיפול בתיק.

משה קראדי: אם היא קובעת שהוא אשם, משטרת ישראל בהחלט נכנסת.

יורי שטרן: אני מדבר על מקרה שהיא סוגרת את התיק ללא המלצות, ללא הוכחות, כשזה מילה של שוטר מול מילה של אזרח.

משה קראדי: זאת אומרת שהשוטר התנהג בסדר.

יורי שטרן: זה לא אומר שהשוטר התנהג בסדר.

יורי שטרן: זה אומר שאין הוכחות מבחינת מח"ש אבל זה לא אומר שאתם במשטרה צריכים להפסיק את החקירה.

מיכאל גורלובסקי: במקרה באשקלון אני יודע שהשוטר הפוגע המשיך בתפקידו.

מיכאל גורלובסקי: זה נכון או לא?

משה קראדי: אתה נותן לי דוגמה או שאתה מדבר עכשיו על אידיאולוגיה?

מיכאל גורלובסקי: מי שהרים יד על זקנים באשקלון באותו יום המשיך במשמרת והוא ממשיך בתפקידו.

מיכאל גורלובסקי: הוא לא הושעה מהתפקיד.

מיכאל גורלובסקי: זה נכון או לא? אני שואל.

משה קראדי: אני לא אענה על שאלות כאלה שהן לא ממוקדות.

משה קראדי: חבר הכנסת גורלובסקי, תיכף אני אתן לכם סקירה מפורטת מאוד ואענה על כל השאלות.

מיכאל גורלובסקי: אני כנראה לא אהיה כאן לשמוע את התשובות.

מיכאל גורלובסקי: אני גם שאלתי שאלה מאוד ספציפית.

משה קראדי: התאפקתי לא לענות במהלך הדיון, אתה מתאר לעצמך שהרבה פעמים רציתי להגיב והתאפקתי.

משה קראדי: אני מציע שנעשה את זה בצורה מסודרת.

מיכאל גורלובסקי: השאלה שלי היתה מאוד ממוקדת.

מיכאל גורלובסקי: שאלתי האם השוטר שהרביץ לזקנים המשיך בתפקידו.

יורי שטרן: השאלה נשאלה אבל תן למפכ"ל לענות.

יורי שטרן: אתה לא נותן לו לענות.

משה קראדי: אני רוצה, ברשותכם, להתחיל דווקא בנושא האחרון שהעלית.

משה קראדי: נצ"מ רונית קמינסקי, ראש מחלקת משמעת, שעוסקת בסוגייה הזאת, תתן לכם קצת פרטים ונתונים כדי שתכירו את העובדות האמיתיות ולא רק כפי שלפעמים באות לידי ביטוי במקרה כזה או אחר.

משה קראדי: למרות שאין שום ספק שמקרה כזה או אחר מעיב, אין שום ספק שלפעמים מקרה כזה או אחר הוא תקלה או שגגה שיצא תחת ידיו של איזה שוטר, ואנחנו מטפלים בה ולא רואים בה דבר שאנחנו צריכים להגן עליה או לתמוך בה, אבל כשמדברים על תופעת אלימות שוטרים צריך לראות את התופעה הכוללת, ותיכף אני אפרט בפניך גם מה אנחנו עושים כלפי השוטרים.

רונית קמינסקי: כפי שאמר המפכ"ל, אנחנו מטפלים בשוטרים אבל מי שחוקר את נושאי האלימות זה לא המשטרה אלא מח"ש.

רונית קמינסקי: גם אם נאמר שהחוקרים מושאלים מהמשטרה, עדיין מח"ש היא לא בתוך המשטרה.

רונית קמינסקי: מח"ש היא יחידה במשרד המשפטים, שמנוהלת על-ידי אזרחים.

רונית קמינסקי: כל הפרקליטים הם אזרחים ורק החוקרים בחלקם הגדול מושאל על-ידי המשטרה.

רונית קמינסקי: אבל מי שמפקח על חקירת מח"ש הוא משרד המשפטים.

מיכאל גורלובסקי: זאת הבעיה המרכזית, שוטרים חוקרים את החברים שלהם.

מיכאל גורלובסקי: אני מכיר את התופעות הללו.

דוד אזולאי: אבל לא היא הכתובת.

רונית קמינסקי: אל"ף, אני באמת לא הכתובת.

רונית קמינסקי: אבל אם תשאל את אנשי המשטרה, אני לא חושבת שתמצא אצלם הרבה מאוד אנשים שהם חברים של חוקרי מח"ש.

רונית קמינסקי: היחס כלפי חוקרי מח"ש מצד השוטרים הוא לא בדיוק של חברוּת, אבל באמת נשים את זה בצד.

רונית קמינסקי: החוקרים במח"ש מפוקחים על-ידי אזרחים, על-ידי פרקליטים, ושייכים למשרד המשפטים.

רונית קמינסקי: הם גם מושאלים למשרד המשפטים ועושים מלאכתם נאמנה, למיטב הבנתנו.

רונית קמינסקי: אנחנו רואים את התיקים לאחר שמח"ש חוקרים אותם ואנחנו מטפלים גם בהעמדה לדין.

רונית קמינסקי: באירוע באשקלון – שאני לא נכנסת אליו באופן פרטי מכיוון שלא התכוננו לדבר עליו בוועדה – אם התוצאה היא שיש להעמיד שוטר בפני בית-הדין אז אותו שוטר או אותם שוטרים יועמדו לדין בפני בית-הדין המשמעתי.

מיכאל גורלובסקי: יכול להיות שלא הבינו אותי.

מיכאל גורלובסקי: אני סומך על החקירה ואין לי שום סיבה שלא לסמוך עליה.

מיכאל גורלובסקי: השאלה שלי היתה, איש שעובדתית הרביץ מכות רצח לזקנים בעת החקירה ממשיך בינתיים בתפקידו.

מיכאל גורלובסקי: שאלתי אז את מפקד המרחב מי יכול להבטיח לי שאותו איש מחר לא יבוא לבניין סמוך וירביץ לעוד כמה זקנים.

מיכאל גורלובסקי: לא קיבלתי תשובה.

מיכאל גורלובסקי: הוא המשיך בתפקידו.

רונית קמינסקי: אתה בעצם מדבר על צעד מנהלי של השעיה, ולאחר מכן נשאלנו גם על צעד של פיטורים.

מיכאל גורלובסקי: אני חושב שזה כן בסמכות המשטרה.

רונית קמינסקי: נושא של השעיה הוא בוודאי בסמכות המשטרה.

רונית קמינסקי: אבל אם אני מדברת על המקרה הספציפי הזה, שבסופו של דבר ההחלטה היתה להעמיד לדין בבית-הדין למשמעת, זה אומר שהתוצאה של החקירה היא שהאירוע הוא לא מהאירועים החמורים.

רונית קמינסקי: זה נשמע נורא, ומי שראה את האירוע אולי סבור שהוא חמור מאוד.

רונית קמינסקי: אני לא ראיתי אותו.

רונית קמינסקי: אבל אם התוצאה של חקירת מח"ש היא העמדה לדין משמעתי זה אומר שרמת האלימות באותו אירוע היא כזאת שאינה מצדיקה השעיה.

מיכאל גורלובסקי: הרי הזקנים אושפזו בבית-חולים.

מיכאל גורלובסקי: זה פשוט בדיחה.

רונית קמינסקי: אני באמת לא מכירה את התיק הספציפי ולכן אני לא רוצה לדבר עליו.

רונית קמינסקי: אבל בעיקרון, בתיקים בהם הראיות שנאספות על-ידי מח"ש מצדיקות את זה, אנחנו גם מפטרים וגם משעים.

רונית קמינסקי: אני מוכרחה לומר שבעבירות אלימות, אם אנחנו מדברים על משטרה של 27,000 שוטרים, עם חיכוכים רבים מאוד בהרבה מאוד תחומים, ואנחנו אומרים שבשנה יש כ-30 המלצות להעמיד לדין פלילי, אז אתה מבין בעצמך שמדובר על משהו מזערי מאוד ולא על תופעה איומה.

מיכאל גורלובסקי: אין בכך ספק.

רונית קמינסקי: לכן גם המספרים שאני אגיד תיכף הם לא מספרים מהדהדים מכיוון שהתופעה היא לא תופעה נרחבת.

מיכאל גורלובסקי: מה שמפחיד, שהטיפול במקרים רבים הוא לא טוב ולא ראוי.

רונית קמינסקי: בשנת 2004 פיטרנו 5 שוטרים בגין עבירות אלימות והשעינו 2 שוטרים בגין עבירות אלימות.

רונית קמינסקי: זה אולי לא נשמע הרבה אבל - - -

מיכאל גורלובסקי: זה נשמע הרבה.

רונית קמינסקי: אני מוכרחה לומר שמאחורי כל מקרה כזה נמצא אדם, זה שוטר שאחת הסמכויות שלו היא הסמכות להשתמש בכוח כדי למלא את תפקידו, המחוקק הקנה לו את הסמכות הזאת.

רונית קמינסקי: לכן מה שיכול להיראות לאדם מבחוץ כמשהו לא סביר, לא תמיד הוא לא סביר.

רונית קמינסקי: אני רוצה לומר שכאשר אנחנו מפטרים או משעים אנחנו עומדים גם בפני ביקורת של בג"ץ.

רונית קמינסקי: שוטרים רבים פונים לבית-המשפט העליון ומערערים על ההחלטות שלנו.

רונית קמינסקי: רק לאחרונה הסתיים אצלנו הליך של פיטורי שוטר בגין עבירת אלימות לאחר ש-3 פעמים בית-המשפט העליון החזיר את זה אלינו.

רונית קמינסקי: לאחר שהוחלף ראש אמ"ש (אגף משאבי אנוש) נתבקש ראש אמ"ש החדש לשקול שוב את פיטוריו, ולאחר מכן נתבקש שוב על-ידי בית-המשפט העליון לראיין בעצמו את השוטר, ולאחר שבכל זאת החליט ראש אמ"ש לפטר את השוטר שהפעיל אלימות היתה עוד פנייה של השוטר לבית-המשפט העליון שעתר כנגד ההחלטה של ראש אמ"ש וההחלטה של המפכ"ל.

רונית קמינסקי: כאשר היא עושה את הדברים האלה, המשטרה חייבת כמובן לעשות אותם כחוק.

רונית קמינסקי: היא לא יכולה, כפי שהציע יושב-ראש הוועדה, להחליט לפטר שוטר שמח"ש החליטה שלא עבר עבירה.

רונית קמינסקי: אנחנו מדברים על בני אדם ועל משטרה שפועלת כחוק.

מיכאל גורלובסקי: דיברתי על כך שיש חקירת מח"ש על איזו אלימות חריגה מאוד ובינתיים הקצין הזה ממשיך לתפקד.

רונית קמינסקי: היו שני מקרים בהם כן השעינו בגין עבירות אלימות.

מיכאל גורלובסקי: אני מבקש, לפרוטוקול, כי כנראה אצטרך לצאת מכאן עוד מעט, לקבל בהקדם, לא עכשיו, תשובות על שני מקרים ספציפיים, המקרה של אשקלון והמקרה של ראשון-לציון בו היתה מעורבת משפחת סגן ראש העירייה מר אסף דעבול.

מיכאל גורלובסקי: שאלנו כמה פעמים על שני המקרים האלה ולא קיבלנו תשובות.

יורי שטרן: דיברנו על הנושא הזה כמה פעמים.

יורי שטרן: אתם מסבירים לנו את המגבלות, וגם אין ספק שהתלונה של האזרח עוד לא מבטאת את כל האמת, או לא בהכרח מבטאת את כל האמת, ויש את הצד השני, שבלי חקירה ובלי בדיקה אי אפשר לדעת.

יורי שטרן: אבל מדובר בתופעה נוראית.

יורי שטרן: לכן השאלה היא האם משטרת ישראל החליטה על צעדים נוספים כדי למגר אותה.

יורי שטרן: על-פי מספר התלונות שמגיעות אלינו אני חייב להגיד שהנושא הזה לא רק שאינו מצטמצם אלא אולי אפילו מתרחב.

יורי שטרן: מספר התלונות הוא לא השתקפות מלאה של מה שקורה בשטח, אבל גם מנתוני מח"ש אנחנו יודעים שמספר התיקים שהם פותחים בנושא אלימות שוטרים לא פחת.

יורי שטרן: לכן ציפיתי שתבואו כמשטרה ותודיעו לנו על כמה דברים שהחלטתם לעשות כדי להעלות את רמת הטיפול בתופעה הזאת.

יורי שטרן: אנחנו ננסה לתקן כמה דברים במח"ש אבל זה לא יכול להיות תירוץ כדי לא לעשות דברים במשטרת ישראל.

משה קראדי: עוד לא סיימנו.

משה קראדי: ניצב גבי גל ישיב ואני אסכם.

גבי גל: המקרים הקונקרטיים הם חשובים אבל בהיבט המערכתי חשובה יותר המדיניות של הפיקוד, המדיניות של המפכ"ל.

גבי גל: אני רוצה להזכיר שני דברים בהיבט המערכתי, ויש הרבה יותר מכך.

גבי גל: מדובר כאן הרבה על איכות השוטר.

גבי גל: קודם כול, בכניסתו של השוטר לארגון אנחנו עושים מבחנים כדי לנסות לזהות את השוטרים שיש להם נטיות לאלימות, אם יש כאלה.

גבי גל: המפכ"ל הדגיש בפנינו שבנושא איכות השוטר אין פשרות.

גבי גל: הדבר המערכתי השני שהייתי רוצה לומר, עם היכנסו לתפקידו המפכ"ל הקים צוות משמעת, בראשותי, שעסק בסוגיות המשמעת במשטרת ישראל.

גבי גל: בין מכלול סוגיות המשמעת בהן עסקנו היה נושא האלימות או נושא השימוש בכוח.

גבי גל: הצוות המליץ – והמפכ"ל אימץ את המלצותיו – שהנושא הזה יהיה אחד הפרמטרים שיילקח בחשבון בעת קידומו של שוטר או קידומו של קצין.

יורי שטרן: איך מוגדר הנושא?

יורי שטרן: נניח שהיו תלונות ובגלל הנסיבות שאנחנו מבינים אותן - - -

משה קראדי: גם אם יש תלונות שנבדקו במח"ש ונסגרו לא מחוסר אשמה אלא מחוסר הוכחות, ויש בתיק של השוטר הזה רצידיוויזם (הִישָנוּת) של עבירות, גם על-פי זה נשקל קידומו.

גבי גל: נשקל קידומו למרות זאת כצעד מנהלי שלנו.

גבי גל: זה תרומה רצינית מערכתית ועניין שבמדיניות, מעבר למקרים קונקרטיים, חשובים ככל שיהיו.

גבי גל: בחודש האחרון קיבלתי הוראה משופט בית-המשפט העליון מישאל חשין לראיין מישהו שהחלטתי לפטר אותו.

גבי גל: השופט חשין אמר:

גבי גל: אני מבקש שראש אגף משאבי אנוש יראיין אותו ויעביר לי את חוות דעתו אחרי שיראה אותו באופן בלתי אמצעי, ישקול את העניין ויעביר לעיוני את חוות דעתו.

איוב קרא: אני מקבל את כל ההערות ששמענו כאן.

איוב קרא: רק דבר אחד לא מקובל עלי, שתהיה פגיעה בשוטרים או בקצינים זוטרים מבלי שיינתן להם גיבוי ומול זה לעשות כאילו חוק נפרד לקצינים בכירים.

איוב קרא: זה לא עולה בקנה אחד.

איוב קרא: לפעמים נטפלים לקצינים זוטרים או לשוטרים בנושאים שונים וניתן לראות בדרג הגבוה של המשטרה שפתאום ניתן גיבוי לקצין זה או אחר.

איוב קרא: אי אפשר שתהיה איפה ואיפה.

איוב קרא: צריך להיות דין אחד.

איוב קרא: אנחנו עוקבים אחר הרבה פרשיות ואני רואה שלפעמים יש שעירים לעזאזל במשטרה.

איוב קרא: אני חושב שצריך לגבות את המשטרה, אי אפשר שהשוטר ירגיש שהוא סמרטוט כשהוא מגיע למקום כלשהו, צריך לתת לו גיבוי.

איוב קרא: אבל צריך לתת גיבוי אחיד לכולם ולא רק לאנשים בדרגות הבכירות.

איוב קרא: אני סבור שאנחנו פחות דואגים לשוטרים הזוטרים ואילו את השוטרים הבכירים אנחנו יכולים להעביר מתפקיד לתפקיד, ודי לחכימא ברמיזה.

משה קראדי: קודם כול, אני מודה על הזכות שניתנה לי, אני חושב בממד היסטורי, להיות בישיבה של הוועדה שהתחלתי אותה עם יושב-ראש אחד ואני מסיים אותה עם יושב-ראש אחר.

משה קראדי: אני רוצה להתייחס לארבעת הנושאים שעלו כאן ולהוסיף על מה שאמרו הקצינים שלי.

משה קראדי: קודם כול, לגבי הטיפול המשטרתי או מה עשתה המשטרה כדי לקדם את מערכת היחסים בינה לבין העולים החדשים: דיברנו יותר מפעם אחת על כך שאנחנו קודם כול עושים את ההבחנה בין העובדות לתחושות.

משה קראדי: למרות שיש פער בעובדות כפי שאנחנו תופסים אותן, אנחנו לא מתעלמים לרגע מהתחושה, שמבחינתנו היא תחושה לא טובה, שיש סקטור כזה או אחר בציבור הישראלי שחושב שהמשטרה פועלת נגדו או יוצרת הפליה כנגדו.

משה קראדי: העובדה הזאת כשלעצמה, התחושה שיש אפשרות כזאת שהמשטרה מפלה ציבור כזה או אחר, לא נוחה לנו.

משה קראדי: לכן טיפלנו בה.

משה קראדי: חבר הכנסת יורי שטרן, אתה מכיר את הדברים שנעשו, והזכרת אותם בזמנו במפגש בינינו, שמסקנותיו הועברו לאחר מכן, לפחות במחוז הדרומי, למפקדי המרחבים ולמפקדי התחנות במפגשים כאלה ואחרים.

משה קראדי: מעבר לזה קיבלתם כאן סקירה על תהליך הגיוס, שרק בחודש ינואר 2005 גויסו 19 עולים חדשים, לעומת 20 בכל שנת 2004.

משה קראדי: זאת אומרת, לקחנו את זה לתשומת לבנו ובאמת נתנו עדיפות לגיוס אנשים שהם עולים חדשים.

משה קראדי: לא בכדִי מינינו את סנ"צ עדה לב-רם להיות פרויקטורית לקשר עם העולים החדשים – והיא סקרה כאן חלק מן הפעילות שהיא עשתה – והיא משמשת כתובת לכל הטענות.

משה קראדי: אני חוזר ואומר, גם אם אנחנו לא מסכימים על העובדות, אנחנו מכירים בבעיה שהתחושה קיימת וכי צריך לטפל בה.

משה קראדי: אני חושב שצריך לקחת כל נושא לגופו ולא להפוך את זה לאידיאולוגיה.

יורי שטרן: עם העובדות אי אפשר שלא להסכים.

יורי שטרן: אנחנו לא מסכימים אולי לטיפול בהן.

משה קראדי: אני אומר שעם התחושות אי אפשר שלא להסכים.

משה קראדי: התחושה לא טובה.

משה קראדי: אתה מבין שאנחנו מרגישים לא טוב עם זה שיש איזו קבוצת אוכלוסייה שחושבת שאנחנו מפלים אותה.

משה קראדי: לכן אני אומר, חשוב במקרה הזה שגם ניקח כל מקרה לגופו ולא כדאי שנְפתֵח מזה אידיאולוגיה.

משה קראדי: הזכרנו את זה לגבי הגיוסים; ניצב גבי גל הזכיר את זה לגבי הכוונת אנשים לקורסי פיקוד בכירים כאלה ואחרים, ואנחנו בהחלט נותנים לנושא הזה עדיפות; וכך אנחנו עושים בגיוס המתנדבים, והזכירה סנ"צ עדה לב-רם את המפגש שנולד כתוצאה מן המפגש הקודם שלנו, של ראש אק"מ (אגף קהילה-משטרה) עם המתנדבים שרוצים להצטרף לשירותנו.

משה קראדי: לגבי ההערות של חבר הכנסת גורלובסקי, שלא נמצא כאן, אולי דרך הפרוטוקול לפחות הוא יקבל תשובות לטענות שהוא העלה.

משה קראדי: ראשית, אני רוצה לעדכן אותו.

משה קראדי: הוא ביקש ממני להוציא את מח"ש מהמשטרה.

משה קראדי: אז אין צורך לבקש את זה ממני כי מח"ש לא נמצאת במשטרה מאז 1991.

משה קראדי: חקירות השוטרים הועברו למח"ש ב-1991, לגוף שנמצא במשרד המשפטים.

משה קראדי: אני מתאר לעצמי מה היה קורה אילו באמת היינו בודקים את השוטרים, אז באמת הייתי יושב כאן ומסביר לכם למה המשטרה חוקרת את עצמה.

משה קראדי: היום אי אפשר להעלות את הטענה הזאת נגדנו כי אנחנו לא חוקרים את עצמנו.

משה קראדי: אז אתם מבקשים מאתנו דווקא לחזור לסיטואציה הזאת?

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: אנחנו מבקשים, ולא מכם אלא ממשרד המשפטים, לדאוג להתאזרחות של מח"ש.

משה קראדי: אנחנו תומכים בכך.

משה קראדי: אני רק אומר שמח"ש לא נמצאת במשטרה, היא גוף ששייך למשרד המשפטים ובמידה הזאת, במבחן האובייקטיביות לפחות, המשטרה לא חוקרת את עצמה, יש מי שחוקר אותה.

משה קראדי: אתה מבין בוודאי שיש שוטרים שמלינים על חקירות מח"ש, מהצד השני, שטוענים שמח"ש מקפחת אותם ושאנחנו כארגון גם מקפחים אותם.

משה קראדי: אני אעדכן אתכם ואומר שכל שוטר שמוגשת נגדו תלונה למח"ש קידומו מעוכב והמשכורת שלו נפגעת, ולפעמים הדבר הזה נמשך שנה, שנתיים ושלוש שנים.

משה קראדי: המשכורת שלו מעוכבת והוא לא תמיד מקבל פיצוי על העובדה הזאת.

משה קראדי: את העניין הזה לא תמיד אתם רואים.

משה קראדי: אנחנו חוששים לפעמים שהדבר הזה עלול לגרום לרפיון ידיים של השוטרים.

משה קראדי: בפעם הבאה ששוטר ייפגש דווקא לא עם הזקנה באשקלון אלא עם עבריין רציני מאוד, שהשוטר צריך להגן על הציבור מפניו ולהשתמש בכוח שהמחוקק הקנה לו, הוא לא ישתמש בכוח ויגיד: למה אני צריך להסתבך עכשיו עם האזרח?

משה קראדי: הרי בעקבות זה יתכן שבמשך 3 שנים אני לא אקבל העלאה בדרגה ועלייה בשכר.

מרינה סולודקין: אבל זה שיקול דעת מקצועי.

משה קראדי: נכון, לכן האיזון כאן לא פשוט.

משה קראדי: אבל אני אומר, בסופו של דבר חקירות השוטרים לא נעשות על-ידי המשטרה, הן נעשות על-ידי גוף חיצוני למשטרה, והטענות לכאן או לכאן הן לא לפתחה של המשטרה.

משה קראדי: לגבי המקרה של משפחת דעבול: במקרה הזה אני באופן אישי נפגשתי עם מר אסף דעבול, ונפגשו אתו גם מפקד המחוז, מפקד המרחב וראש אגף משאבי אנוש.

משה קראדי: אני לא מכיר עוד הרבה אנשים שזכו לכל-כך הרבה פגישות.

משה קראדי: לפחות בשיחה שלי אתו הוא אמר שהוא שבע-רצון מטיפולה של המשטרה.

משה קראדי: כדאי להבהיר את זה לחבר הכנסת גורלובסקי.

משה קראדי: דרך אגב, במקרה הזה השוטרת הועברה מתפקידה עוד לפני שמר דעבול נפגש אתנו, ללא קשר עם הפגישות אתו, כי נמצא באמת פגם בהתנהגות שלה, שהוא לא פגם פלילי אבל פגם כזה שמפקד התחנה קיבל את ההחלטה להרחיקה, עוד הרבה לפני המפגשים שלנו עם מר אסף דעבול.

משה קראדי: אני רוצה לנסות לעשות סדר בנושא התלונות שמוגשות נגד שוטרים.

משה קראדי: אנחנו יודעים לעשות להן הבחנה בשלושה מישורים: המישור הראשון הוא התנהגות בלתי הולמת, השני הוא ביצוע התפקיד והשלישי הוא השימוש בכוח.

משה קראדי: כל מה שקשור לשימוש בכוח, על-פי חוק המשטרה לא חוקרת אותו, אסור לה לחקור אותו.

משה קראדי: היא גם לא קובעת את הסטנדרד של הענישה.

משה קראדי: הדבר הזה עובר למחלקה לחקירות שוטרים.

משה קראדי: יחד עם זאת, יש שני סוגי תלונות נוספים – ביצוע התפקיד והתנהגות שאינה הולמת – שנבדקים על-ידי קציני תלונות הציבור במשטרה ומועברים למחלקת משמעת.

משה קראדי: ננקטים לא מעט צעדים משמעתיים כנגד שוטרים גם על פעולות בלתי סבירות, שאנחנו תופסים אותן כלא נכונות גם מבחינה מקצועית, והן מטופלות גם כשלא הגיעו לרמה של שימוש בכוח.

משה קראדי: הסטנדרד של העבודה המקצועית הוא אבן היסוד של הפעילות של שוטרים ולכן אנחנו מטפלים בתלונות הללו בכובד-ראש, גם אם הן לא הגיעו לכדי שימוש בכוח.

משה קראדי: חבר הכנסת אזולאי, לשאלות שלך, אולי תתפלא אבל אנחנו רואים את הדברים עין בעין.

משה קראדי: אין לי בכלל ויכוח על מה שהעלית, להיפך.

משה קראדי: תפיסת העולם שלנו היא שעוצמת המשטרה נקנית באמון שהציבור רוחש לה, והאמון הזה נקנה בתוך אותן אלפי נקודות חיכוך בין שוטר לאזרח, שהן בכל מקום ובכל הזדמנות.

משה קראדי: עלינו להבחין בין אותו סוג של אוכלוסייה שאתה אמרת נכון, שהם 97% שומרי חוק נורמטיביים, שיש לנו מפגש איתם או כקורבן או כמי שמבקש סיוע, לבין אותם 3%-4% שהם עבריינים רצידיוויסטים, שהיחס אליהם צריך להיות שונה לחלוטין וכלפיהם אנחנו צריכים לנקוט ביד נוקשה וקשוחה כי אנחנו צריכים להגן על הציבור מפניהם.

משה קראדי: לצערנו מעת לעת המפגש הזה נוצר גם באוכלוסייה שומרת החוק ופוגע בתדמית שלנו.

משה קראדי: המפגש הזה קורה בכמה מקומות.

משה קראדי: הזכרת לדוגמה את הפנייה במוקד.

משה קראדי: דרך אגב, אתמול התכנסנו בשני צוותים שאני הקמתי, אחד לשיפור השירות לציבור והשני לצורך הנושא שאתם נחשפתם אליו גם בתקשורת.

משה קראדי: אני מבקש שתדעו את הנתונים: 70% מהפניות שמגיעות למוקדי המשטרה בכלל לא רלוונטיות למשטרה.

משה קראדי: זאת אומרת, זה לא רק מוקד חירום.

משה קראדי: מתקשרים למשטרה ושואלים למה הפנס ברחוב לא דולק או למה לא פינו את הזבל.

משה קראדי: אותן 70% פניות, שהן "קריאות זבל" (במרכאות) מבחינתנו, גורמות לנו לא לתת שירות טוב דווקא לאותם 30% שצריכים לקבל את השירות שלנו.

משה קראדי: בעניין הזה אנחנו נמצאים היום בתהליך של הפרדה בין מוקד החירום לבין מרכז מידע.

משה קראדי: אנחנו מוכנים להקים מרכז מידע לכל הציבור שיפנה לשם ובלבד שיאפשר לנו לתת שירות טוב יותר לפונים למוקדים שלנו, שיוכלו לקבל שירות מהיר יותר, מקצועי יותר, איכותי ואדיב.

משה קראדי: אז אני מסכים אתך, חבר הכנסת אזולאי, אנחנו איתרנו את זה כנקודת תורפה ואנחנו מטפלים בכך.

משה קראדי: הנושא השני הוא אותו מפגש בין המשטרה לציבור.

משה קראדי: הזכרת לא בכדִי את המפגש על השימוש בדרך, שם בדרך כלל רוב האנשים הם שומרי חוק, שלפעמים עושים עבירה כזאת או אחרת.

משה קראדי: נדמה לי שנחשפתם ביום שישי למדיניות החדשה שמשטרת ישראל הנהיגה בטיפול באכיפת התנועה, שבין היתר באה לטפל באופן שונה במקצת, מתוך הנחת העבודה שהמפגש הזה גורם לנו נזק תדמיתי עם אוכלוסייה שומרת חוק, שאמנם עוברת עבירת תנועה שעל-פי החוק אנחנו צריכים לטפל בה.

משה קראדי: קיבלנו החלטה לשנות את המדיניות כי הבנו, אל"ף, שאנחנו כנראה לא משפרים את המלחמה בתאונות דרכים כלפי אותה אוכלוסייה, ובי"ת, אנחנו גורמים לעצמנו נזק יותר מאשר תועלת.

משה קראדי: לכן הפנמנו את הבעיה הזאת ואנחנו מטפלים בה.

משה קראדי: בעניין הזה אני מסכים אתך, חבר הכנסת אזולאי, אלה הדברים שמונחים היום על סדר יומנו: שיפור השירות לציבור ושירות טוב יותר, ראיית הציבור כלקוח, כדי שבסופו של דבר אנחנו נקנה את האמון שלו.

משה קראדי: אנחנו מאמינים שדרך העניין הזה אנחנו נשפר גם את התדמית.

משה קראדי: דרך אגב, אני אפתיע אותך, או אולי לא אפתיע אותך, כשאספר לך שבסקר שערך פרופ' רטנר מאוניברסיטת חיפה על תדמית המשטרה הוא גילה ש-68% מהאנשים שבאו במגע עם המשטרה דווקא נתנו ציון טוב למשטרה, לעומת 32% שלא באו במגע עם המשטרה.

משה קראדי: המסקנה שלי, שדווקא המגע עם המשטרה נותן לאדם תחושה הרבה יותר טובה מאשר כשהוא מכיר את המשטרה מהתקשורת או מחברים שלו.

משה קראדי: אלה שלא היו במגע עם המשטרה נתנו למשטרה ציון טוב פחות.

משה קראדי: אז בעניין הזה יש לנו מה לעשות.

משה קראדי: אנחנו בהחלט לוקחים את זה לתשומת לבנו.

דוד אזולאי: האם יש לכם תוכנית להיות בקשר עם האזרחים דרך התקשורת?

משה קראדי: זה קיים ברדיו המקומי אבל כנראה צריך להעלות את זה גם לרמה הארצית.

משה קראדי: הנושא הזה הוא חשוב ונכון, הוא קיים ברמה המקומית.

משה קראדי: הנושא האחרון והחשוב שבגינו זימנתם אותנו לוועדה, סוגיית אלימות השוטרים, שעולה כאן לא פעם ראשונה ולא פעם שנייה, ואני מקווה שאולי היום הוא עולה בפעם אחרונה, לפחות בוועדה הזאת.

יורי שטרן: בוודאות הוא עולה בפעם האחרונה לדיון בראשותי.

משה קראדי: קודם כול, חשוב לי שתדעו – ותיכף אני אדבר על העובדות – שאנחנו לא מקלים ראש בעובדה ואם אכן קיימת אלימות של שוטרים, כפיקוד משטרת ישראל אנחנו מטפלים בזה בצורה מאוד-מאוד חמורה.

משה קראדי: יותר מזה, זה חוזר למה שאמר חבר הכנסת אזולאי.

משה קראדי: תצאו מתוך נקודת הנחה שבסופו של דבר גם אנחנו מודעים לעובדה שפרסום כזה או אחר על אלימות שוטרים פוגע בתדמית שלנו.

משה קראדי: זה הרי לא דבר שעושה לנו טוב.

משה קראדי: לצערנו, דרך אגב, חלק גדול מהמקרים שמתפרסמים בתקשורת בסופו של דבר מסתיימים בהוכחה שהשוטר לא היה אשם אבל אז זה לא בא לידי ביטוי בתקשורת ואנחנו נשארים עם אותו פרסום ראשוני ולא עם התוצאה הסופית.

דוד אזולאי: אין חכם כבעל ניסיון.

משה כחלון: אדוני המפכ"ל, המשטרה צריכה לטפל גם בעבריינים ולא להתעסק רק עם התדמית שלה כל הזמן.

משה קראדי: אני אגיע לזה בנקודה האחרונה.

משה קראדי: אני רוצה להזכיר לכם שני דברים.

משה קראדי: כפי שאמרה נצ"מ רונית קמינסקי, הקנו לשוטרים בחוק את הסמכות להשתמש בכוח.

משה קראדי: השאלה היא לא האם השוטר השתמש בכוח או לא השתמש בכוח אלא האם הוא השתמש נכון בחוק שהקנה לו אפשרות להשתמש בכוח במקרה כזה או אחר, והאם הוא השתמש בו במידה סבירה.

משה קראדי: אני מכיר את התיאורים.

משה קראדי: כפי שאמרתי, בהחלט לא נוח לי כאשר יש מפגש בין שוטר לבין זקנה בת 78 ובסופו של דבר היא מסיימת את המפגש הזה באשפוז בבית-חולים, קשה לי כמפכ"ל בכלל להסביר את זה, גם אם היא עשתה עבירה.

משה קראדי: אבל יש מקרים אחרים – והזכיר את זה כרגע חבר הכנסת כחלון – של אנשים שאנחנו מחויבים להגן על הציבור מפניהם.

משה קראדי: לפעמים הם אלה שבעצם לוקחים את החוק לידיים ומשתמשים בכוח.

משה קראדי: ואין מה לעשות, לא בכדִי המחוקק נתן לשוטר את הסמכות להשתמש בכוח כנגד אותה אוכלוסייה, שעושה שימוש בכוח כנגד אנשים אחרים שאנחנו מחויבים להגן עליהם כקורבנות.

משה קראדי: שאלת מה אנחנו עושים.

משה קראדי: כאשר מוגשת תלונה כנגד שוטר, כל עוד החוק הזה קיים מי שמטפל בעניין זה מח"ש.

משה קראדי: אבל אנחנו לא מחכים למח"ש.

משה קראדי: הפעולות הראשונות שאנחנו עושים, וניצב גבי גל הזכיר את זה, הן בתהליך המיון בכניסה לארגון.

משה קראדי: הכנסנו פרמטרים של זיהוי אנשים בעלי סף רגישות נמוך או נטייה להשתמש באלימות ולכן אנחנו לא מגייסים אותם למשטרה.

משה קראדי: דבר שני, אנחנו עושים פעולות גם במערכת ההכשרה הפורמלית והבלתי פורמלית, של חינוך והסברה על החשיבות של ריסון הכוח כלפי אותה אוכלוסייה שלא לצורך הטיפול בה המחוקק נתן לנו את הסמכות להשתמש בכוח.

משה קראדי: ודבר שלישי, ולזה לא נחשפתם, אתם לא יודעים כמה עשרות ומאות שוטרים משלמים מחיר יקר על העובדה שטרם הוכחה אשמתם הארגון קבע נהלים פנימיים בצעדים משמעתיים שהוא מעכב להם קידום, מעכב להם דרגה, והשכר שלהם נפגע כתוצאה מכך.

משה קראדי: ומעבר לכל הדברים האלה, מחלקת משמעת נוקטת גם צעדים מנהליים.

משה קראדי: לא מעט שוטרים סיימו את שירותם במשטרה אם הוכח שהם נקטו באלימות בצורה בלתי סבירה – העברה מתפקיד, השעיה, פיטורים.

משה קראדי: יש מגוון רחב של עשייה משטרתית.

משה קראדי: ובקצה השני, אני חוזר למה שנאמר אולי בסוף, בל נשכח שבסופו של דבר אל לנו להפר את האיזון וכי עלינו לתת גיבוי לשוטרים כשצריך לתת להם גיבוי, כשהם משתמשים בכוח כפי שהחוק הקנה להם כנגד אותה אוכלוסייה שהם הושמו בתפקיד כדי להגן על הקורבנות מפניה.

משה קראדי: זאת ההבחנה שאנחנו צריכים לעשות.

משה קראדי: הנושא הזה היה על שולחננו ויהיה על שולחננו.

משה קראדי: אני מקווה שלא נידרש לו פעם נוספת בוועדה הזאת.

יורי שטרן: קודם כול, תודה רבה.

יורי שטרן: אני חייב לציין כי מספר חברי הכנסת שהתייצבו לישיבה הזאת, הוא כשלעצמו מצביע עד כמה בכנסת יש גם אהדה למשטרה וגם עניין רב בשיפור הפעילות שלה והתדמית שלה.

יורי שטרן: חבר הכנסת משה כחלון הוא יושב-ראש שדולה למען השוטרים.

משה כחלון: לא למען השוטרים.

משה כחלון: למען המשטרה.

יורי שטרן: הוא לא חבר בוועדת הפנים ואיכות סביבה אך הגיע לדיון, וכך גם שאר החברים.

יורי שטרן: מתנהלים כעת בכנסת דיונים גורליים למדינת ישראל כולה אך חברי הכנסת בכל זאת הגיעו להשתתף בדיון.

יורי שטרן: אנחנו נותנים גיבוי למשטרת ישראל.

יורי שטרן: אנחנו רוצים שהאיזון יהיה נכון, שסמכויות השוטרים ותנאי העבודה שלהם יהיו ראויים, ושהשוטר יהיה באמת בעל סמכות וכוח מול כל עבריין.

יורי שטרן: אלא שהתופעות השליליות הן אולי האִיום המרכזי על תפקוד השוטרים במקרים כאלה.

יורי שטרן: כי אם יש ספק האם השוטר מפעיל את הכוח רק כאשר אין ברירה אז גם כשהוא מפעיל כוח במקרה הנכון הפעולה שלו כבר עומדת בסימן שאלה.

יורי שטרן: כבוד המפכ"ל, אני חושב שזה לא הדיון האחרון בנושא הזה.

יורי שטרן: אני מבקש ממך שהמשטרה תתן לנו תוכנית עבודה להתמודדות עם אלימות השוטרים.

יורי שטרן: התוכנית הזאת תכלול דיווח אם אתם אוספים חומר על כל יחידה וכמה תלונות נרשמו על אלימות השוטרים בכל יחידה ויחידה.

יורי שטרן: איפה מופיעה הסטטיסטיקה הזאת?

קריאה: יש לנו מעקב גם אחר שוטרים וגם אחר יחידות והם נקראים לסדר.

יורי שטרן: כפי שכבר ביקשנו בעבר, אני חוזר ומבקש שיהיה מפגש בינך לבין כמה אנשים.

יורי שטרן: אני מבקש מעו"ד קונסטנטין בויקו וממר ולדימיר אינדיק להכין לך כמה מקרים וחברי הכנסת גם יתבקשו להביא מקרים שהגיעו לידיעתם.

יורי שטרן: תתרשם אתה מכמה וכמה מקרים ואולי זה ייתן לך דחיפוּת נוספת לטיפול שאתה נותן בתופעה.

יורי שטרן: זה דבר שהוא לא שגרתי, שאי אפשר לעבור עליו לסדר היום, והוא חייב לקבל עדיפות גבוהה יותר וחוסר סובלנות לתופעה עצמה.

יורי שטרן: עם כל ההבנה של הנסיבות וכולי, חייבת להיות הפרדה בין השימוש הנכון בכוח, שאין לבטל אותו ולשלול אותו מן השוטר, לבין הגזמה, אכזריות, גסות, התפרעות, פורענות, כל מיני תיאורים שאפשר להשתמש בהם לתיאור מקרים שאנחנו נוכחנו לראות בהם התנהגות בלתי חוקית של שוטרים.

יורי שטרן: אני מבקש ממך לבדוק האם אפשר להפריד כל מקרה ומקרה שנגמר בפגיעה פיזית קשה משאר הדברים שנחקרים במח"ש, על מנת לנקוט בצעדים מסוימים, שלא מנוגדים לחוק, במסגרת המשטרתית.

יורי שטרן: זה חייב להיות קריטריון חשוב מאוד.

יורי שטרן: בכך אולי תצליח להוריד גם את ההילוך הגבוה שבו משתמשים לפעמים בכוח המותר.

יורי שטרן: אני חייב לסיים את הישיבה הזאת כי אנחנו עוברים כעת למסיבת ברכה ליושב-ראש הנכנס ומסיבת פרידה לי כיושב-ראש היוצא.

יורי שטרן: אם אתם יכולים להישאר אתנו, ולו לכמה דקות, אתם מוזמנים להישאר, וכך גם שאר המשתתפים.

יורי שטרן: נמצא כאן אדם שיכול להעיד על תקרית שאירעה באשקלון.

יורי שטרן: אדוני המפכ"ל, אולי תוכל לשמוע על המקרה במשך 2 דקות.

יורי שטרן: תודה רבה.