ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 342, 2004-12-20 09:30

יורי שטרן: בוקר טוב.

יורי שטרן: אנחנו פותחים את הישיבה על הצעת חוק של חברי הכנסת דוד אזולאי ואלי אפללו - הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון - קביעת שעון קיץ לפי לוח השנה העברי), התשס"ד-2004.

יורי שטרן: אזכיר למשתתפים את ההיסטוריה של החוק.

יורי שטרן: היה ויכוח - עוד בכנסת הקודמת - ואז הגיעו לפשרה חבר הכנסת אברהם פורז - שייצג בנושא הזה גם את עצמו וגם את סיעת שינוי - ודוד אזולאי על איזשהו נוסח מוסכם של שעון הקיץ שנוח גם לציבור הדתי וגם שומר על האינטרסים כפי שניתן לפחות, של חיסכון באנרגיה.

יורי שטרן: ההצעה הזאת בסופו של דבר לא התקדמה וביום האחרון של כהונתו של אברהם פורז כשר הפנים, הוא החליט באופן חד-צדדי להחליט על שעון קיץ לפי הלוח האירופאי, כלומר לפי המועדים שמקובלים באירופה.

יחזקאל לביא: אבל הוא לא חתם על צו, אדוני.

יורי שטרן: בתקשורת פורסם שכן חתם.

יורי שטרן: לפני כן, העביר שר הפנים דאז, אברהם פורז, את ההצעה הזאת לדיון בוועדה אבל הדיון לא הספיק להתקיים.

יורי שטרן: אנחנו קיבלנו ממר יחזקאל לביא - היועץ המיוחד של שרי הפנים לדורותיהם - דין-וחשבון של הוועדה המקצועית לבחינת הנהגת שעון קיץ בישראל, ואני מציע שנכלול את הדיווח הקצר על הדוח בדיון שלנו בוועדה.

יורי שטרן: אני גם שמח לברך פה את תלמידי אוניברסיטת תל-אביב, הפקולטה למשפטים.

יורי שטרן: בבקשה, חבר הכנסת אזולאי, תציג את הצעת החוק שלך.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, אני גם מצטרף ומקדם בברכה את הסטודנטים.

דוד אזולאי: בתחילה ראיתי כל כך הרבה אנשים, לא הבנתי מהיכן הגיעו כל כך הרבה ארגונים לנושא שעון הקיץ.

יורי שטרן: כל אחד מייצג שעה אחרת.

יורי שטרן: ..

דוד אזולאי: אני עכשיו יותר רגוע.

דוד אזולאי: אדוני היושב-ראש, כבר כמה שנים - עוד בהיותי יושב-ראש ועדת הפנים - אימצתי את הנושא של שעון קיץ, מתוך כוונה שהנושא הזה יפסיק להיות נושא בין דתיים לבין חילוניים.

דוד אזולאי: יש מספיק נושאים לוויכוח בין הציבור הדתי לציבור הלא דתי, ולכן החלטתי להגיע להבנה עם חבר הכנסת פורז - שאז היה יושב-ראש ועדת הכלכלה - ואנוכי כיושב-ראש ועדת הפנים.

דוד אזולאי: הובלנו אז את הצעת החוק, כאשר כ-80 מחברי הבית הסכימו שנקבע את שעון הקיץ לארבע או לחמש שנים נדמה לי, ולשמחתי הרבה היה לנו שקט.

דוד אזולאי: ברגע שהשר פורז נתמנה לשר הפנים, החליט לעשות לעצמו שבת, ובצורה חד-צדדית החליט שהוא מנהיג שעון קיץ.

יורי שטרן: מנהיג שבת קיץ.

דוד אזולאי: החליט לעשות לעצמו שבת - שבת שלו, לא שלי - החליט להפעיל את שעון הקיץ באופן חד-צדדי.

דוד אזולאי: אני אפילו לא יודע האם הוא התייעץ עם כל מיני גורמים מקצועיים במשרד, או שלא התייעץ, והוא קבע שהוא מחליט על שעון הקיץ.

דוד אזולאי: הדבר היותר חמור הוא שברגע שהוא קיבל את מכתב ההדחה מתפקידו כשר הפנים על-ידי ראש הממשלה - הוא הוציא הודעה.

רומן ברונפמן: לא מכתב הדחה.

רומן ברונפמן: אחרי התפטרות - אם אתה רוצה להיות מדויק.

דוד אזולאי: נדמה לי שראש הממשלה הדיח אותו.

רומן ברונפמן: לא.

דוד אזולאי: אלא?

דוד אזולאי: העביר אותו מתפקידו.

רומן ברונפמן: לא.

רומן ברונפמן: הוא קיבל את מכתב ההתפטרות, או לשון אחרת - אחרי שמכתב ההתפטרות נכנס לתוקף.

רומן ברונפמן: זה שאתה שמח - אני יכול להבין אותך.

דוד אזולאי: אני לא שמח.

דוד אזולאי: חבר הכנסת רומן ברונפמן, קודם כל זאת לא שמחה שלי, זאת שמחה של עם ישראל שהאיש הזה לא נמצא במשרד הפנים.

יורי שטרן: חבר הכנסת ברונפמן, תהיה לך הזדמנות.

רומן ברונפמן: למה לא לדייק?

דוד אזולאי: חבר הכנסת רומן ברונפמן, אם תרצה - אני אוכל גם להסביר לך אחר כך את ההבדל בין הדחה לבין העברה מתפקיד, אבל זה לא הזמן.

דוד אזולאי: אנחנו כרגע עוסקים בשעון הקיץ.

רומן ברונפמן: לא זה ולא זה.

דוד אזולאי: בואו נתייחס לשעון הקיץ.

דוד אזולאי: מה שעשה השר לשעבר פורז, הוציא הודעה ליועץ המשפטי מני מזוז, שהוא הנחה את המנכ"ל שלו להפעיל את שעון הקיץ.

דוד אזולאי: לא חשוב שזה כבר היה אחרי המכתב שהוא קיבל מראש הממשלה - וזה לא מתאים לאדם שמתיימר להיות שומר על שלטון החוק.

דוד אזולאי: מייד לאחר מכן, הוא גם מקבל מכתב מהיועץ המשפטי לממשלה - לא הוא, אלא היועצת המשפטית של משרד הפנים - מקבלת מכתב מהיועץ המשפטי לממשלה, ונאמר כהאי לשנא: "בנסיבות דנן, כאשר למעשה לא קוים התיאום עם ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת וכאשר המכתב נשלח על-ידי שר הפנים לאחר שראש הממשלה הודיעו על כוונתו לפטרו מהממשלה, יש להביא את הנושא ולערוך פניה מחודשת בהתאם לחוק לוועדת הפנים ואיכות הסביבה".

דוד אזולאי: לכן, אדוני היושב-ראש, החלטתי לנקוט יוזמה ולהביא את הצעת החוק - חוק שעון הקיץ.

דוד אזולאי: אמרתי - חבל שאנחנו נמשיך ונתווכח ונאפשר לכל שר לקבוע את שעון הקיץ לפי השקפת עולמו.

דוד אזולאי: באתי והגשתי הצעת חוק, וגם הממשלה תמכה בהצעת החוק שלי.

דוד אזולאי: הצעת החוק שלי אומרת - במקום שהשר יקבע את מועדי שעון הקיץ ובמקום שהשר יביא כאן לוועדה את התיאום בינו לבין הוועדה וייצרו את הוויכוחים הללו, בואו נקבע תאריכים קבועים.

דוד אזולאי: החוק מחייב ששעון הקיץ יהיה לפחות 150 יום.

דוד אזולאי: ישנם שני חגים.

יורי שטרן: גם זאת בסך הכל קביעה שהכנסת עשתה אותה.

יורי שטרן: זה לא מחוקי הטבע או מחוקי התורה.

דוד אזולאי: אבל זה זמן סביר.

דוד אזולאי: שעון קיץ צריך שיהיה לפחות 150 יום - זה מצוין, אין לי עם זה בעיה.

דוד אזולאי: רק אמרתי - בואו נקבע דבר שיהיה קבוע ונפסיק כל שנה לשגע את כל המערכות שמשתמשות בלוחות זמנים, נקבע אחת ולתמיד - נצמיד אותן לשני חגי ישראל כשרוב אזרחי המדינה פחות או יותר משתדלים לשמור על החגים האלה: האחד הוא חג הפסח, והשני הוא יום הכיפורים.

דוד אזולאי: אמרתי ששעון הקיץ יתחיל במוצאי חג ראשון של פסח - כי אז יוצא שכולם נמצאים בחופשה, זה א' דחול המועד פסח, ואם לוקחים שעה בלילה זה לא נורא, אף אחד לא עובד, יכולים להחזיר לעצמם את שעת השינה הזאת.

יורי שטרן: אל תגיד אף אחד.

יורי שטרן: רובם.

דוד אזולאי: עם ישראל חוגג בחול המועד, רובם לא עובדים.

דוד אזולאי: שעון הקיץ יסתיים לפני יום הכיפורים - בין ראש השנה ליום הכיפורים.

דוד אזולאי: כך בעצם גם יש לנו 150 יום, אין לנו את הוויכוחים, ואין גם ויכוח בין שר זה לבין שר אחר, ולא כל שר יקבע מה שהוא רוצה.

דוד אזולאי: גם אין צורך בתיאום עם ועדת הפנים.

דוד אזולאי: הדבר יהיה קבוע בספר החוקים של מדינת ישראל, וגם כל אותם משתמשים בלוחות הזמנים, אחת ולתמיד יכולים לקבוע את המערך שלהם לזמן ארוך - לארבע, לחמש שנים, לעשר שנים - אין בעיה.

יורי שטרן: הפעם אתה לא מציע שזאת תהיה הוראת שעה.

דוד אזולאי: לא.

דוד אזולאי: שזה ייכנס כדבר קבוע בספר החוקים, ובא לציון גואל ונפסיק להתווכח בעניין הזה - דתיים ולא דתיים, שר זה או שר אחר.

רומן ברונפמן: ואם חג הפסח יפול בסוף אפריל - וזה קורה לפעמים - אפריל בארץ, במזרח התיכון, זה כבר מחצית הקיץ, אז אתה רוצה שעד סוף אפריל יונהג שעון חורף פה?

רומן ברונפמן: אני שואל אותך שאלה.

רומן ברונפמן: ההיגיון שלך ברור לי.

דוד אזולאי: אתה מדבר על שעון חורף?

דוד אזולאי: אבל באפריל יתחיל שעון הקיץ.

רומן ברונפמן: תקשיב להיגיון.

רומן ברונפמן: נניח שפסח נופל ב- 20 או עשרים ומשהו באפריל - קורה כזה דבר, נכון?

דוד אזולאי: כן, יכול להיות.

רומן ברונפמן: לא לעתים רחוקות.

רומן ברונפמן: אז אתה רוצה שעד ה-20 באפריל יונהג שעון חורף בארץ?

רומן ברונפמן: זאת ההצעה שלך בסופו של דבר.

דוד אזולאי: כן.

רומן ברונפמן: וזה לא חשוב שהקיץ כבר התחיל בחודש מרס.

יורי שטרן: הקיץ לא מתחיל בחודש מרס.

דוד אזולאי: אנחנו חיים במדינה יהודית - - -

רומן ברונפמן: מה זה קשור?

יורי שטרן: חבר הכנסת ברונפמן, סליחה.

יורי שטרן: זה לא ראיון לעיתונות וזאת לא חקירה משטרתית, אז בבקשה.

יורי שטרן: אתה שאלת את חבר הכנסת אזולאי, הוא נותן לך תשובה.

רומן ברונפמן: האמת היא שלא הייתי בחקירות משטרתיות, אני לא יודע איך נוהגים, אולי אתה יודע.

יורי שטרן: אז אני מוכן לסדר לך את זה.

רומן ברונפמן: כן.

רומן ברונפמן: אתה מזמן היית מוכן לסדר לי.

יורי שטרן: אבל תוך כדי זה אל תשאל אותו.

יורי שטרן: שאלת שאלה, תן לו לענות.

רומן ברונפמן: למה?

רומן ברונפמן: זה דיאלוג בין חברי כנסת.

דוד אזולאי: חבר הכנסת רומן ברונפמן, אני מוכן לענות לך בשמחה רבה.

דוד אזולאי: כתוב שחג הפסח תמיד יבוא בחודש האביב, ועובדה היא לגבי החגים המוסלמים- וחבר הכנסת איוב קרא יכול להעיד על כך - לפעמים תראה שחג מוסלמי יכול ליפול בקיץ או בחורף כי החג שלהם הוא לפי הירח.

דוד אזולאי: החגים שלנו משלבים גם את הירח וגם את השמש.

דוד אזולאי: תמיד פסח חל בחודש האביב.

דוד אזולאי: לכן קבעתי את זה בתקופה הזאת שאז מתחילה עונת האביב ואז מתחיל שעון הקיץ והוא נמשך עד בין ראש השנה לכיפור.

דוד אזולאי: ברוב המקרים - אני אומר לך שב- 95% מהמקרים - יש למעלה מ- 150 יום.

רומן ברונפמן: דוד, אתה לא חידשת לי שום דבר.

רומן ברונפמן: האם אתה מתכוון היום להצביע, אדוני היושב-ראש?

יורי שטרן: לא בטוח.

יורי שטרן: אנחנו נראה.

רומן ברונפמן: אני חושב שזאת הצעה הגיונית מבחינתו של חבר הכנסת דוד אזולאי, ולא הגיונית משום סיבה ושום השקפה אחרת.

רומן ברונפמן: אנחנו מצמצמים את מינימום של שעון הקיץ שהיה נהוג לפחות בשנים האחרונות במדינת ישראל, שעמד על 180 יום, ל- 150 יום, אתה מפסיד חודש של שעון הקיץ.

רומן ברונפמן: אני יכול לתת לך מספרים כלכליים שמדובר בהפסד למשק של מאות מיליוני שקלים.

דוד אזולאי: דיברת כאן על 180 יום, אני מפנה אותך להצעת החוק של אברהם פורז ושלי.

דוד אזולאי: מתוך חמש שנים, רק פעם אחת היה שעון קיץ במשך 180 יום, ברוב המקרים זה עמד על 150-160-170 יום.

רומן ברונפמן: בשלוש שנים האחרונות, זה היה סביב 180 יום.

דוד אזולאי: לא.

רומן ברונפמן: ברגע שיחזקאל לביא שותק - - -

יחזקאל לביא: אני שותק, אבל היה דבר שאתה כרגע - במחילה - לא דייקת בו.

יורי שטרן: חבר הכנסת ברונפמן, אם זה מעניין אותך באמת ולא רק לשם אמירת משפט זה או אחר, אני מציע שכולנו נשמע את יחזקאל לביא.

יורי שטרן: השמועה אומרת שהוא המומחה הגדול ביותר במדינת ישראל לנושא שעון הקיץ.

קריאה: ולשאר הנושאים שקשורים למשרד הפנים.

יורי שטרן: אני חושב שהטוב בהצעתו של חבר הכנסת דוד אזולאי זה באמת עצם הנכונות וההצעה לקבוע אחת ולתמיד.

רומן ברונפמן: מה זה נכונות?

יורי שטרן: ההצעה לקבוע אחת ולתמיד ולא לחזור כל שנה לאותו דיון ולא לעשות מלחמות אידיאולוגיות סביב נושא שהוא בסך הכל די טכני.

דוד אזולאי: האם השר הקודם התייעץ עם מישהו לפני שקבע את שעון הקיץ?

דוד אזולאי: אם תוכל להתייחס, אתה לא חייב.

יחזקאל לביא: איתי הוא לא התייעץ.

יחזקאל לביא: אני לא יודע אם הוא התייעץ עם מישהו אחר במשרד שמבין בנושא שעון הקיץ.

יחזקאל לביא: לא שמעתי על כך.

דוד אזולאי: כלומר, הוא קבע את זה על דעת עצמו, בלי להתייעץ עם אף אחד.

יחזקאל לביא: אני לא יודע אם הוא קבע את זה על דעת עצמו, אני לא שאלתי אותו.

יחזקאל לביא: אפתח ואומר קודם כל כהערת אגב לחבר הכנסת ברונפמן - במחילה.

יחזקאל לביא: היחידה לחקר ביצועים במשרד התשתיות הלאומיות שבדקה את נושא שעון הקיץ מבחינת החיסכון במשק- בחתך של שנים, לא בשנה אחת - קבעה, ואני מצטט: "ניתוח השוואתי של התנאים: אין מגמה מסוימת של חיסכון או הפסד בשעון קיץ".

יחזקאל לביא: הדברים האלה גם הובאו בפני הוועדה המקצועית, היתה ועדה מקצועית אחת ויחידה שדנה בנושא שעון קיץ, שבה היו מומחים מהאקדמיה כולם, חוץ מיושב-ראש הוועדה, והיתה נציגות להתאחדות התעשיינים בוועדה הזאת.

יחזקאל לביא: הוועדה הזאת ישבה על המדוכה מספר רב מאוד של ישיבות, קיבלה נתונים מכל הגורמים במשק - כולל מחברת החשמל, כולל מהמשרד לתשתיות לאומיות - והסתבר כפי שאמרתי לאדוני, שאין שום חיסכון באנרגיה, ואם הוא קיים, הוא בשולי השוליים, כאשר בחמש השנים האחרונות ישנה מגמה הפוכה.

יחזקאל לביא: דווקא בתקופת שעון הקיץ הפיקים בחברת החשמל גבוהים יותר מאשר בחורף, על כל מה שמשתמע מכך מבחינת העלויות למשק.

יחזקאל לביא: זאת הערה שאני חושב שהיתה חייבת להיאמר.

יחזקאל לביא: כמו כן, לא הוצגו בפני הוועדה שום נתונים שהם על הגדלת תפוקה בתעשיה בשל הנהגת שעון קיץ, או כאמור חיסכון באנרגיה.

יחזקאל לביא: ביקשנו לברר האם נעשו מחקרים הן באקדמיה והן במקומות אחרים בעניין הזה, ולא נעשו מחקרים חוץ מהמחקרים שנעשו ואותם מניתי קודם - של חברת החשמל שבדקה את הפיקים ושל משרד התשתיות.

יחזקאל לביא: הדעה שהושמעה, שלפי צרכים כלכליים ומסחריים יש לעשות התאמה בין מדינות המערב לבין מדינת ישראל - גם כן, אין לה על מה שתסמוך.

יחזקאל לביא: השעון בישראל - כפי שאדוני יודע וכפי שרבותי יודעים - מקדים את גריניץ' בשעתיים, כאשר הוא בנוי על קווי רוחב ולא על קווי אורך.

יחזקאל לביא: האורך גורם לכך שאנחנו נקדים את גריניץ' בשעתיים; לגבי קווי הרוחב, מדינת ישראל נמצאת בקו רוחב 33, כאשר אירופה נמצאת בקו רוחב של 25, הווי אומר היא צפונית ולכן אורך היום בקיץ באירופה הוא גדול לאין שיעור מאשר אורך היום היכן שמדינת ישראל מצויה, וככל שאנחנו מתקרבים לקו המשווה - מתוקף עצם האמירה של משווה, זה קו השוויון שבין השעות, שקיים.

יחזקאל לביא: הערה נוספת - הקיץ מתחיל ב-21 ביוני אליבא דכל הגיאוגרפים, ויש לו תאריך קבוע שהוא מתחיל בו, ולא לפני כן.

יחזקאל לביא: לכן, הוועדה המקצועית קבעה שאין ללמוד מהנהגת שעון קיץ באירופה ובארצות אחרות- בגלל השוני במזג האוויר, מועדי זריחה ושקיעה, אורך שעות היום, אורך הדמדומים שהוא גם שונה - לגבי מדינת ישראל.

יורי שטרן: לנו אין אורך בדמדומים.

יחזקאל לביא: לנו אין אורך, שם יש אורך בדמדומים.

ניסן סלומינסקי: בכנסת יש...

יחזקאל לביא: סליחה, אני לא נכנס לפוליטיקה.

דוד אזולאי: בלי פוליטיקה.

יורי שטרן: בכנסת זה בערפל, לא בדמדומים.

יחזקאל לביא: כמו כן, נבדקה הטענה ששעון הקיץ מביא לכך שיש ירידה בתאונות דרכים, והוכח מתמטית שזה לא נכון - לצערנו הרב.

יחזקאל לביא: מה שכן הוכח גם באותו מחקר שנעשה, שתאונות הדרכים קורות גם בחורף וגם בקיץ במוצאי שבת ובימי ראשון של השבוע, או בסופי שבוע.

יורי שטרן: בשעון הקיץ בפאבים משתכרים יותר מאוחר.

יחזקאל לביא: בלי לדבר על פאבים - אני לא נכנס לתחומים האלה.

יחזקאל לביא: אני מדבר כרגע על נתונים.

איוב קרא: איך אתה מסביר את זה שאנשים לא נוסעים בשבת, ויש כל כך הרבה תאונות?

ניסן סלומינסקי: תראה מה קורה עם הנוער.

יחזקאל לביא: יש לכך כנראה סיבה.

יחזקאל לביא: יש לאחרונה קמפיין מאוד גדול של הרשות למלחמה בתאונות דרכים נגד היציאה הזאת של בני נוער.

ניסן סלומינסקי: ואחרי דוח דוברת זה יתחיל כבר ביום חמישי בערב.

יורי שטרן: תודה רבה.

רומן ברונפמן: מה היה הממוצע של השנים האחרונות במספר ימי שעון קיץ בשנה?

יחזקאל לביא: 155 ימים.

דוד אזולאי: היה מקרה אחד שבו זה היה עד לאחר סוכות, ואז הגענו נדמה לי ל- 170 יום.

יחזקאל לביא: 178 ימים.

דוד אזולאי: הגענו ל- 170-175 ימים, פעם אחת בארבע שנים.

יחזקאל לביא: ציינת לגבי אפריל.

יחזקאל לביא: 14 באפריל זה התאריך הכי רחוק.

יורי שטרן: חבר הכנסת ברונפמן, החוק של חבר הכנסת דוד אזולאי פחות או יותר מקבע את מה שהיה בפועל כל השנים.

דוד אזולאי: השתדלתי לשמור על מסגרת מינימום של 150 יום.

יורי שטרן: אני אומר שזה פחות או יותר מקבע את מה שקיים בפועל, זאת אומרת החריגות היו מעטות וגם ההבדלים.

יחזקאל לביא: הערה נוספת, ברשותך, לתשומת לבכם.

יחזקאל לביא: אנחנו חייבים כמשרד להיערך ולקבל החלטה בנושא הזה כמה שיותר מוקדם, מהסיבה הפשוטה - משגעים אותנו מחברות התעופה הבין-לאומיות, שאצלן לוחות הטיסות קבועים בנושא הזה.

יפה שפירא: גם את הוועדה, כל הזמן.

דוד אזולאי: אתה רואה, רומן, את זה רציתי לחסוך.

יורי שטרן: חבר הכנסת ברונפמן, אני מוכן גם לקיים הצבעה - -

ניסן סלומינסקי: בואו נעשה הצבעה.

יורי שטרן: - - ואם אתה רוצה להגיד משהו כנגד, אז תגיד עכשיו.

רומן ברונפמן: אני אמנע, אני לא אצביע נגד.

יורי שטרן: אני רוצה לציין שני דברים.

יורי שטרן: ראשית, בדקתי עכשיו שוב את הצעתו של אברהם פורז.

יורי שטרן: הוא מדבר על כך ששעון הקיץ ייכנס בסוף מרס - זה צמוד לימי השבוע - ויסתיים בתחילת אוקטובר.

מרים פרנקל-שור: ביום שישי האחרון של חודש אוקטובר.

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: ביום ראשון הראשון של אוקטובר.

רומן ברונפמן: זה לא משנה, זה סופשבוע.

יחזקאל לביא: אבל זה חודש ימים הפרש.

רומן ברונפמן: שבועיים הפרש בשני הצדדים.

יחזקאל לביא: לא, זה חודש ושבועיים.

יחזקאל לביא: סמוך עלי.

יורי שטרן: אם הלוח הזה הוא נוח לציבור גדול יותר מאשר קביעה - גם די שגרתית בסך הכול, אם זה לפי הלוח האירופאי כי הלוח האירופאי הוא לא ממש דוגמה בשבילנו - אם זה נוח לציבור גדול מצד אחד, מצד שני זה בכל זאת נותן מעמד ללוח העברי - כשאני רואה בזה ערך בפני עצמו - אני חושב שבאמת כדאי לנו ללכת עם ההצעה הזאת, לקדם אותה ולגמור את הביזיון הזה.

יחזקאל לביא: ומה שיותר מהר, אדוני.

יורי שטרן: נא לקרוא את הצעת החוק.

עידו בן יצחק: "הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון - קביעת שעון קיץ לפי לוח השנה העברי), התשס"ד-2004 תיקון סעיף 3 1.

עידו בן יצחק: בחוק קביעת הזמן, התשנ"ב-1992, בסעיף 3 - (1) במקום "במשך 150 ימים לפחות בכל שנה, במועדים שיקבע שר הפנים בתאום עם ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת" יבוא "בין ט"ז ניסן, הוא יום א' דחול המועד פסח, בשעה 12 בלילה ועד למוצאי השבת שבין ראש השנה ליום הכיפורים בשעה 12 בלילה"; (ב) סעיף קטן (ב) - בטל.

עידו בן יצחק: "

יורי שטרן: מי בעד אישור הצעת החוק בקריאה ראשונה?

יורי שטרן: ה צ ב ע ה בעד - 3 נגד - אין נמנעים - 1 (חבר הכנסת רומן ברונפמן) הצעת חוק קביעת הזמן (תיקון - קביעת שעון קיץ לפי לוח השנה העברי), התשס"ד-2004, אושרה לקריאה ראשונה.

יורי שטרן: בעד - 3, 1 נמנע, אין מתנגדים, ההצעה אושרה.

יורי שטרן: תודה רבה, הישיבה נעולה.