ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 315, 2004-11-16 09:00

יורי שטרן: בוקר טוב, ברוכים הבאים.

יורי שטרן: הכנסת מציינת היום את יום הזכויות של אנשים עם מוגבלויות.

יורי שטרן: זו אני חושב פעם שנייה ביוזמת חבר הכנסת נסים דהן, לשעבר שר הבריאות.

יורי שטרן: אני חושב שהיוזמה הזו היא חשובה, היא מבורכת.

יורי שטרן: השבוע הוא גם יום הזכויות הבינלאומי, אני לא יודע אם זה היום או יום חמישי, כי אני ראיתי שהענקת הפרס בנושא הזה היא ביום חמישי.

יורי שטרן: על כל פנים, בנושא הזה דנו בנושא הזה בישיבה הגדולה.

יורי שטרן: ואז היתה לנו המלצה לרשויות המקומיות, כי הנושא היה נגישות של השירותים ברשויות המקומיות.

יורי שטרן: ההמלצה שלנו היתה שכל רשות תמנה אדם מחברי ההנהלה ועובד מהעובדים שיטפל באנשים עם מוגבלויות, שוויון זכויותיהם, נושא נגישות, יפעיל פיקוח בנושא הזה.

יורי שטרן: ולפני שאני עובר לנושא של היום אני רוצה לשאול את מר עמי בן דרור, מנהל היחידה המוניציפלית במרכז השלטון המקומי, באיזו מידה העסק הזה מתקדם.

יורי שטרן: האם אתם כמרכז לשלטון המקומי הוצאתם חוזר או משהו, פנייה כזו לרשויות?

עמי בן דרור: יצאה הוראה, לפני שנה וחצי, לרשויות המקומיות למנות בכל רשות עובד בכיר.

עמי בן דרור: אני מדגיש, לא לקחת אדם נוסף אלא עובד בכיר שקיים כאחראי על כל נושא הנגישות, במיוחד הצד הפיזי.

עמי בן דרור: במקביל אמור להיפתח בחודש הבא קורס מיוחד ליועצים בנגישות ברשויות המקומיות מטעם מרכז השלטון המקומי.

יורי שטרן: היועצים האלה יהיו על הפיירול של מי?

יורי שטרן: מי ישלם להם משכורת, הרשות?

עמי בן דרור: כולם עובדי הרשויות.

עמי בן דרור: עובדים שקיימים.

עמי בן דרור: זה לא תוספת של כוח אדם.

עמי בן דרור: אנחנו פשוט הנחינו לבחור אחד מהעובדים הבכירים.

יורי שטרן: אותם עובדים עליהם מוטל התפקיד הזה.

עמי בן דרור: בדיוק .

עמי בן דרור: ואם זה הסמנכ"ל, או מישהו מטעמו, חייב להיות אחראי על התחום הזה של הנגישות.

יורי שטרן: כמה רשויות מינו עובדים כאלה?

עמי בן דרור: הכוונה שלנו להגיע לכולם, מאתים חמישים, אבל בשלב זה הוצאנו את ההוראה.

עמי בן דרור: הוצאתי דף שקיבלתי במיוחד מנציבות השוויון עם הגדרת התפקידים, וייעוץ של כל אחד שזקוק לכך ויפנה אלי, ואני אעביר לו חומר רקע.

עמי בן דרור: לאור בקשות רבות שפנו אלי החלטנו לקיים קורס מיוחד, סמינר של יומיים, שיעסוק בדברים האלה, וזה יתואם עם נציבות השוויון.

יורי שטרן: והעובדים הם באמת ברמה הבכירה של סמנכ"לים?

עמי בן דרור: עובדים בכירים בלבד.

יורי שטרן: ומה עם חברי המועצות?

עמי בן דרור: הכוונה שלנו להוציא בחוזר המנכ"ל הקרוב של נובמבר לראשי הרשויות, למנות אחד ביניהם, לפחות באופן מורלי, שאחד מחברי מועצת העיר יהיה תמיד אחראי על התחום הזה באופן כולל.

יורי שטרן: מפני שבשנה שעברה לא עשיתם את זה.

עמי בן דרור: מפני שגם לא היתה כוונה כזו לערב את נבחרי הציבור אלא את העובדים בלבד.

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: לפחות ההמלצה שלנו היתה מפורשות.

יורי שטרן: זה המכתב שלי לעדי אלדר משני לדצמבר 2003, בעקבות הישיבה שהוא השתתף בה.

יורי שטרן: אחד הנושאים שעלו בוועדה הוא הצורך במינוי אחד מחברי המועצה או העירייה כממונה על תחום טיפול בנושא אנשים עם מוגבלויות, והטלת תפקיד ביצוע על אחד מעובדי הרשות אשר יפקח על נגישות וכולי.

יורי שטרן: אז לכן אנחנו ביקשנו מכם לעשות את זה לפני שנה בעצם.

עמי בן דרור: אז עשינו זאת.

עמי בן דרור: וגם קבענו זאת.

יורי שטרן: בשתי רמות.

עמי בן דרור: ברמה של נבחר ציבור ושל עובד בכיר.

יורי שטרן: ובנבחרי ציבור עדיין לא טיפלתם.

יורי שטרן: רק עכשיו.

עמי בן דרור: לא, אנחנו עושים עדיין משוב ברשויות המקומיות.

עמי בן דרור: אני אבקש זאת שיעבירו לנו מידע.

יורי שטרן: אמרת שעד סוף נובמבר המנכ"ל מתכוון לפנות.

עמי בן דרור: יוצא חוזר שמזכיר....

יורי שטרן: אז אנחנו למעשה נשמח לדעת כשתעשו השתלמות איפה זה יהיה ?

עמי בן דרור: בקמפוס.

עמי בן דרור: ...

עמי בן דרור: אנחנו במקביל עשינו גם קורס מיוחד עם הנציבות של שוויון ליועצי נגישות ברשויות עצמן.

עמי בן דרור: זה בצד הפיזי.

יורי שטרן: אבל היועצים האלה, זה לא אותם העובדים.

עמי בן דרור: לא, אלה אנשים ממשרדי מהנדס העיר, ארכיטקט, ברמת ארכיטקט או יועץ בכיר.

עמי בן דרור: היו עד עכשיו קרוב למאה ושמונים בקורס הזה שנערך בחלקו בתל השומר וחלקו במקום אחר, עם השתתפות מאוד ערה בנושא הזה.

עמי בן דרור: אנחנו מקווים עכשיו, גם היתה לי שיחה על כך עם אנשי ביטוח לאומי, שבנוסף לדרישה של הרשויות המקומיות להשלים את כל הסידורים גם במוסדות ישנים, מוסדות חינוך וכדומה, שינויים פיזיים לעשות, אנחנו ביקשנו גם עזרה ממשית, כספית, של משאבים כדי לממן את השינויים הרבים כמו מעליות בבתי ספר וכדומה.

עמי בן דרור: היתה לנו ישיבה בלי קשר לדיון של היום עם המכון לתכנון מוסדות חינוך על מנת שנציע מודלים שונים איך ניתן במוסדות חינוך ישנים להוסיף מעליות.

יורי שטרן: ואז אתם תבנו - - -

עמי בן דרור: כמובן במשאבים - - -

יורי שטרן: או.

יורי שטרן: קיי.

יורי שטרן: תודה רבה.

יורי שטרן: חשוב לנו לקבל את העדכונים בנושא הזה.

משה בר: אני יושב עמותת נכים למען נכים ובית חם לנכים ולנזקקים בבת ים.

משה בר: מנכ"ל.

משה בר: הבעיה היא פה, עם כל הכבוד, שלוקחים אנשי עירייה והכל, למה לא לוקחים נציגים גם מאתנו בתוך הנושא הזה?

משה בר: למשל, בבת ים עשינו עבודה מאוד יפה, עם נגישות ישראל עם לשכת הרווחה, הקמנו פרוייקט די רציני לנגישות בעיר, יש חוברת כזאת עבה לנושא והיא זרוקה בלשכת הרווחה.

משה בר: עבדנו על זה חודשים בתור נכים וזה.

משה בר: אז אני אומר, הנכה יודע את הדברים הכי טובים למען הנכה, ולא אדם בריא.

משה בר: אנחנו למדנו את זה גם עם לשכת הרווחה.

משה בר: כשפנינו לרווחה בתור נכים הם עשו מה שהם רצו בתור אנשים בריאים, שזה לא מתאים לנו.

משה בר: הנה היום, קופת חולים משפצים את הקופה.

משה בר: עושים מעלית.

משה בר: אבל המעלית מוגבלת רק לנכים מסוימים.

משה בר: נכה שהוא מעל משקל מסוים ומעל גודל מסוים הוא לא יכול עוד פעם ללכת.

משה בר: אז עושים השקעה, נכון, אבל השקעה לא נכונה.

משה בר: וזה חשוב מאוד שנציגים של נכים בכל עיר יהיו שותפים לפרויקט הזה, למה הם יודעים הכי טוב מה שהם צריכים.

יורי שטרן: זאת הערה מאוד מאוד חשובה.

יורי שטרן: א פרופו, גם לפני שנה דיברנו על כך.

עמי בן דרור: אנחנו לא קיבלנו תלונות מהסוג הזה.

עמי בן דרור: אני עובד מול עמותת נגישות או עם הנציבות, ואני מקבל מהם את החומר, וגם את המידע.

עמי בן דרור: בדרך כלל הם מאוד מרוצים משיתוף הפעולה שמרכז השלטון נותן להם.

עמי בן דרור: אני לא יכול להנחות עיר מה לעשות.

עמי בן דרור: אני יכול רק לייעץ.

יורי שטרן: אתה לא יכול להורות להם, להמליץ כן.

משה בר: היא למשל נציגת ההורים בבתי הספר של ההורים והילדים הנכים בבת ים, נציגת ההורים, מטעם ועד ההורים.

משה בר: אז חשוב להיפגש עם אנשים כאלה, שיכולים לתת לכם את כל מה שצריך יותר טוב מאשר עובדי העירייה.

יורי שטרן: אני באמת מבקש, אם עוד לא יצא חוזר, גם את ההמלצה הזאת, תנסחו אותה כמו שצריך, של הצורך בשילוב הנכים, נציגי הארגונים של הנכים עצמם בגיבוש המדיניות וגם בפיקוח של העירייה, במיוחד בתחום הנגישות אבל לא רק.

יורי שטרן: דבר שני, אני חושב שתעשו דבר טוב, אם זה לא מתוכנן טוב, אם באותה השתלמות שתעבירו עכשיו תיקחו יותר באמת אנשים עם מוגבלויות בשביל שהם ישתתפו גם באיזה פנל, יסבירו את הצד האנושי שלהם, וגם אולי יעירו הערות לצורך העניין הזה.

יורי שטרן: אני חושב שזה גם ייתן איזו פרספקטיבה אחרת למערכת הזאת.

יורי שטרן: תודה רבה קודם כל.

פרחיה בן זקן: אני רוצה אם אפשר הערה לפני שאתה עובר לנושא שלנו.

פרחיה בן זקן: שמי פרחיה, ואני מארגון הנכים הארצי, מנתניה.

פרחיה בן זקן: יהודה לא הגיע כי יש לו בעיות עם האוטו, באבזור מחודש של האוטו.

פרחיה בן זקן: אתמול היינו פה שנינו.

פרחיה בן זקן: נכון.

פרחיה בן זקן: עכשיו, מה שכן הוא ביקש להעלות את הנושא הזה שאני רוצה.

פרחיה בן זקן: אנחנו רצינו להעלות לדיון אם אפשר, במסגרת זאת שהולכים לתת כאילו תמריצים למעסיקים שיעסיקו נכים, למה לא לבוא ולתת גם תמריצים לנכים עצמם, על מנת שיוכלו לפתוח עסק משלהם ולעבוד.

פרחיה בן זקן: כי מה קורה בעצם היום לנכה?

פרחיה בן זקן: היום נכה שבא ופותח עסק המטראג' של העסק שהוא צריך הוא בעצם כפול ממטראז' של בן אדם רגיל שבא ופותח עסק.

פרחיה בן זקן: למשל, יש לידי בחור בשם דודו, שהוא סוכן ביטוח, והוא רוצה לפתוח היום עסק.

פרחיה בן זקן: ועם כסא גלגלים הוא לא יכול לקחת משרד נאמר ארבע על ארבע, הוא צריך שמונה על שמונה.

פרחיה בן זקן: אז מה קורה?

פרחיה בן זקן: הארנונה שהוא צריך לשלם היא ארנונה כפולה מעצם זה שגם השטח הוא גדול.

פרחיה בן זקן: אז למה לא לבוא ולתת תמריץ גם לנכה עצמו, שיוכל גם הוא לשקם את עצמו ולפתוח עסק משלו ולא להיות תלוי במעסיקים?

יורי שטרן: אלף, זה נושא רחב.

יורי שטרן: אנחנו כוועדת הפנים יכולים לתקוף אותו רק מזווית מאוד מאוד צרה.

יורי שטרן: והכובע האחר שאני ייצגתי בכנסת הקודמת וזאת שלפניה את השדולה לעסקים קטנים, ואנחנו נסינו מספר דברים לקדם.

יורי שטרן: למשל היתה לי הצעת חוק שנפסלה על ידי הביטוח הלאומי, וניהלתי אתם איזה שהוא משא ומתן ששיפר במקצת את הנוהל הקיים.

יורי שטרן: מה שקורה היום, גם כשנכה הוא נכה לצמיתות, אם הוא מוצא עבודה, אז מבחינת אובדן כושר, נגיד הוא מצא עבודה נורמלית ולא נשאר לו כלום מקצבת הנכות שלו, ואיבד את העבודה, חוזר להיות נכה מובטל, בשביל לקבל שוב את ההכרה באובדן כושר עבודה חייב לעבור את כל אותן הבדיקות וכל אותן הוועדות והכל.

יורי שטרן: אמרתי, זה קודם כל לא פייר, וזה מוריד את התמריץ לצאת לעבודה.

יורי שטרן: כי אתה יודע שאם זה משהו זמני אולי בכלל לא כדאי לך, כי שוב אחר כך תיכנס לכל המערכת הקשה הזאת.

יורי שטרן: אז בסוף סיכמנו שאם זה קורה באותה שנת מס או משהו, כאילו במסגרת זמן מסוימת, היציאה והחזרה למעגל האבטלה, אז לא ידרשו.

יורי שטרן: כמובן בנכות מסוימת לצמיתות, לא ידרשו בדיקות נוספות.

יורי שטרן: אני לא יודע כמה באמת מבצעים את זה, ואני עדיין לא חושב שזה הפתרון היחידי.

יורי שטרן: לכן, זה פשוט לא הנושא שלנו כוועדת הפנים.

רונית דודאי: זה מה שרציתי לומר.

רונית דודאי: יש שתי ועדות שהיום דנות בזה.

רונית דודאי: אחת ועדת הכלכלה בנושא של יזמות של אנשים בעלי מגבלות, שעכשיו היא דנה בזה, וועדת הכספים בנושא של תמריצים למעסיקים, ואני חושבת שזה פשוט נושא של הוועדות האלה.

יורי שטרן: מי שהיום עומד בראש הדבר הזה, עסקים קטנים, זאת חברת הכנסת רוחמה אברהם, והיא באמת עושה את זה בעוצמה ובמרץ, והיא גם יושבת ראש ועדת משנה בוועדת הכספים לענייני עסקים קטנים.

יורי שטרן: אני לא יודע אם היא מעורבת היום בדיונים, אבל אם לאו אני הייתי באמת מציע לשבת אתה.

יורי שטרן: הרשות לעסקים קטנים קבלה סוף סוף תוספת תקציב מאוד מכובדת, ולדעתי זאת משימה.

יורי שטרן: הם, א פרופו, הרשות לעסקים קטנים, לא פעם התייחסה לנושא, עשתה קורסים והיו לה תוכניות, היתה אחר כך תקופת היובש שמשרד האוצר החליט שהרשות הזאת לא רלבנטית, אז היא איבדה מכוחה.

יורי שטרן: עכשיו היא קצת חוזרת לפעול.

יורי שטרן: אז זו הזדמנות אני חושבת לשבת ולדבר אתם על זה.

יורי שטרן: אני מוכן גם לסייע.

יורי שטרן: אבל בואו נעבור לנושא.

משה בר: אפשר עוד משפט אחד בנושא.

משה בר: יש לי מישהו שהוא מאוד מאוד קרוב לי, שהוא הלך והתחיל לעבוד והפסיקו לו, הורידו לו מאחוזי הנכות, וברגע שהוא עבד בסך הכל ארבעה חמישה חודשים.

משה בר: ולא רצו יותר להעסיק אותו.

משה בר: האמא שלו היתה צריכה לממן עורך דין בשישים ושישה אלף ₪ בשביל להחזיר לו את הנכות בחזרה.

משה בר: אז איזה נכה צריך להיות משוגע להתחיל לעבוד?

יורי שטרן: המערכות שלנו, מערכת הבטחת הכנסה - - -

יחיאל שרשבסקי: יש עכשיו המלצה של ועדת בראון שתוך שנתיים אנשים יחזרו באופן- - -

יורי שטרן: המערכת בנויה בצורה כזאת שאין תמריץ לעבוד.

יורי שטרן: בכל התחומים.

יורי שטרן: והמדיניות של משרד האוצר, שכביכול מורידים את הקצבה אז לא תהיה לאדם ברירה היא לא נכונה לגבי הרבה מאוד אנשים.

יורי שטרן: אבל אנחנו נעבור לנושא שהתבקשנו לדון בו.

יורי שטרן: וזו כמובן רק שיטה מהשיטות שיכולה להיות בשביל לעודד את המעסיקים.

יורי שטרן: אפרופו מעסיקים יכול להיות גם המעסיק עצמו נכה עצמאי.

יורי שטרן: אני חושב שאם אנחנו דנים באפשרות לתת הנחות בארנונה למי שמעסיק את הנכים, זה חייב לכלול גם את הנכה שמעסיק את עצמו, שיוצר מקום עבודה לפחות לעצמו, וכמובן אותם דברים שמחייבים השקעה נוספת, הוצאות נוספות במקרה ואתה מעסיק נכה, אותן סיבות חלות כמובן גם על הנכה עצמו אם הוא מעסיק את עצמו.

יורי שטרן: מי מוכן להציג את הנושא?

יורי שטרן: בקשה, נתחיל מהגברת.

רונית דודאי: אני אחראית על תחום התעסוקה במשרד הבריאות, בריאות הנפש.

רונית דודאי: אנחנו ביקשנו להעלות את הנושא בכמה אופנים.

רונית דודאי: קודם כל, אני מודה לכם על ההכנה של הדף, המסמך הזה.

רונית דודאי: אני ממשרד הבריאות, בריאות הנפש.

רונית דודאי: הנושא של החלק של הארנונה אנחנו רוצים לדון בו בשני אופנים.

רונית דודאי: אחד באמת באופן שאתם הצגתם כאן, הנושא של הנחות בארנונה.

רונית דודאי: בשנה שעברה אנחנו הבאנו דוגמה דווקא בוועדת הכספים, לא בוועדה הזו, על ניסיון שעשינו באזור רעננה, לתת הנחה בארנונה למפעל שמעסיק מעל אחוז מסוים נכים ממפעלו.

רונית דודאי: זה משהו שהיה פנימי יחד עם העירייה, יוזמה פנימית של העירייה, שרצתה לראות האם יש נכונות למעסיק, אם אנחנו עושים איזה שהוא פיילוט או ניסיון להעסיק נכים, האם יש נכות יותר גבוהה למעסיקים להעסיק נכים.

רונית דודאי: ההנחה ניתנה באחוזים מאוד מאוד בודדים ומועטים, ואכן כפי הנראה הנושא הזה של הנחה בארנונה כתמריץ לפי דעתי הוא נושא שצריכים לבדוק אותו לעומק.

רונית דודאי: אני חושבת שהוא בהחלט הוכיח את עצמו כיעיל, שוב כפיילוט, כמשהו מאוד קטן.

יורי שטרן: מה היה כתוצאה מכך?

יורי שטרן: איזה הנחות ניתנו, באיזה תנאים?

רונית דודאי: ניתנה הנחה של אחוזים בודדים בארנונה, משהו בסביבות שלושה אחוז.

יורי שטרן: על מה?

יורי שטרן: פר עובד?

רונית דודאי: לא.

רונית דודאי: הנחה בארנונה.

רונית דודאי: שלושה אחוז.

רונית דודאי: הוא במקרה הזה העסיק עשרה נכים מתוך שלושים עובדים שהיו לו.

רונית דודאי: מבחינת האחוזים זה היה בהחלט אחוז מאוד גבוה.

רונית דודאי: אנחנו רצינו לראות אם הדבר הזה בהחלט מעורר מבחינת המעסיקים איזה שהוא עניין.

רונית דודאי: ולפי דעתי זה בהחלט מעורר עניין.

רונית דודאי: הנושא של הנחות נוספות יידון בוועדת הכספים שתהיה היום, ואני מקווה שגם שם נוכל קצת לפרוץ דרך בחלק הזה.

רונית דודאי: מכיוון שמדובר באחוזי אבטלה מאוד מאוד גבוהים גם בנכים מקרב נכי הנפש זה משהו שעומד על קרוב לתשעים אחוז.

יורי שטרן: אז אתם טיפלתם ספציפית בנכי הנפש.

רונית דודאי: אנחנו לא מנסים לטפל ספציפית בנכי הנפש, אנחנו מנסים לטפל בכל - - -

יורי שטרן: גם בניסיון ההוא?

רונית דודאי: גם בניסיון ההוא, וגם בניסיון שלנו בנושא של תמריצים, אני חושבת שזה משהו שארגוני הנכים חייבים לבוא ביחד ולאו דווקא ספציפית בנושא של נכי הנפש.

יורי שטרן: נתנו הנחה של כשלושה אחוז ואדם העסיק, וזה היה מקרה בודד?

רונית דודאי: זה היה מקרה בודד.

רונית דודאי: מכיוון ששוב, היום מצבן של הרשויות לא רק קשה, אלא שבפסק בג"ץ שניתן לפני מספר חודשים בעצם אסרו על הרשויות לתת הנחות בארנונה לכל גוף בצורה וולונטרית, ופה אני מגיעה לנושא השני, שמאוד מעסיק ומטריד אותנו.

רונית דודאי: עקב הפסק הזה ניטלו כל האפשרויות להנחה בארנונה למפעלים המוגנים שלנו שמעסיקים נכים.

רונית דודאי: זה אומר בעצם - - -

יורי שטרן: מה היה קודם?

יורי שטרן: זאת היתה החלטה של כל רשות?

רונית דודאי: של כל רשות, שבעצם ברוב הרשויות ניתן או פטור מלא או פטור חלקי למפעלים מוגנים שמעסיקים נכים בלבד.

רונית דודאי: זאת אומרת, שהמפעל כולו הוא מפעל שכל עובדיו הם נכים.

רונית דודאי: כמו מעש.

חמי דורון: מה שמעניין זה שיצטרכו לקבוע את זה בתקנות.

חמי דורון: ואז זה הופך להיות חוק, וזה לא תלוי בשרירות לבו או נדיבות לבו של ראש עיר זה או אחר.

רונית דודאי: זו בקשתנו.

חמי דורון: כך שבסך הכל הבג"ץ לא עשה עוול בעניינים האלה אלה להפך, הוא מיטיב את העניין, כי הוא מחייב את הכנסת לקריטריונים.

רונית דודאי: מה שקרה היום שאנחנו עומדים במספר מפעלים במצב של סגירה.

רונית דודאי: כי הרשויות לא רק דורשות אלא רטרואקטיבית, שבע שנים.

חמי דורון: החקיקה של הארנונה היא חקיקה שנעשית על ידי הרשות המקומית, כל רשות על בסיס צו הארנונה שעובר פה בכנסת.

חמי דורון: אנחנו מאשרים בכנסת את הנושא - - -

יורי שטרן: חייב תיקון מיידי עם תוקף רטרואקטיבי, זאת אומרת, החל מאותה פסיקה, אחר כך ראשי המפעלים האלה יקבלו את זה.

חמי דורון: צריך ליזום את זה.

רונית דודאי: למשקם יש חוק שבעצם מפלה אותו לטובה מהמפעלים האחרים.

רונית דודאי: יש עדיין את כל קרן מפעלי שיקום, את המפעלים שלנו - - -

יורי שטרן: אתם כמשרד הבריאות יש לכם חומר שאתם יכולים לתת לנו לצורך החקיקה?

רונית דודאי: בודאי.

רונית דודאי: אנחנו נעביר לכם הכל.

יורי שטרן: אז בבקשה.

יורי שטרן: זה באמת יעזור מאוד.

יורי שטרן: רק דקה, בואו נלך לפי הסדר.

יורי שטרן: רק פשוט צריך לעשות את זה מהר כיוון שהשנה מסתיימת.

יורי שטרן: כן.

יורי שטרן: כן.

יורי שטרן: מיידית.

יורי שטרן: אימצנו את הרעיון.

יורי שטרן: תודה.

יורי שטרן: מהנתונים שמסרת אני חושב שאותו אדם היה מעסיק נכים מטוב לבו גם בלי ההנחה הזאת, כי הנחה של שלושה אחוז להעסקת עשרה נכים זה פשוט לדעתי צחוק.

יורי שטרן: אז לכן גם לא היתה לו....

קריאה: שום הטבה.

יהודה כהן: מהאגודה לבריאות הציבור.

יהודה כהן: יש לנו מסגרות תעסוקה הרבה מאוד שנים באגודה, נושא של חולי נפש בעיקר.

יהודה כהן: מאחר וקיבלנו את הרעיון קצת זה מייתר.

יהודה כהן: רק רציתי לתת דוגמאות אם ככה.

יהודה כהן: אנחנו למשל בראשון לציון, זה עירייה שבמשך שנים רבות - - -

יורי שטרן: אתה מחמיא לחבר הכנסת חמי דורון ששנים ישב בעיריית ראשון?

יורי שטרן: או שזו סתם דוגמה.

יהודה כהן: יכול להיות.

יהודה כהן: אני לא יודע.

יהודה כהן: בכל אופן, לא רק שקיבלנו פטור מארנונה לגבי המפעל שיש לנו שם, אני מדבר על משהו כמו שמונה עשרה שנה שזה נמצא, אלא הם גם פשוט משתתפים בתחזוקה ובאחזקה של המקום.

יהודה כהן: ויש דוגמאות נוספות.

יהודה כהן: אבל זו דוגמה ממש לאורך שנים רבות.

יהודה כהן: אז יש דוגמאות.

יהודה כהן: זה דבר ראשון.

יהודה כהן: דבר שני, הנושא שלמשקם יש הפטור הזה ולחולי נפש אין - -

יורי שטרן: המשקם זה ממש מעוגן בחוק .

יהודה כהן: זה פשוט אפליה של חולי נפש לעומת נכים רגילים.

יורי שטרן: זה ברור.

יורי שטרן: כי פעם המשקם היה בעצם היתה המערכת היחידה שעסקה בזה, מאז צצו יוזמות שונות ומבורכות.

יהודה כהן: נכון.

יהודה כהן: אני רק רוצה להדגיש שמה שקורה במפעלים האלה, העבודה, האנשים מקבלים שכר פעוט ביותר אם בכלל.

יהודה כהן: כתוצאה מזה שיש פה תחרות עצומה של כל מיני גופים כמו קשישים ונכים שמתחרים על אותו סוג עבודה, בסוף מקבלים גרושים.

יהודה כהן: הגרושים האלה, בסופו של דבר, הולכים לעירייה או שבעצם המפעל עומד בפני פשיטת רגל, כי אין לו כסף לשלם את הארנונה.

יהודה כהן: כך שעצם הקיום של המפעלים האלה או היכולת לשלם את השכר הזעום - - -

חמי דורון: פשוט צריך להחיל עליהם את הכללים שחלים על בתי כנסת וזה פותר את הבעיה.

יורי שטרן: הערה טיפוסית של איש שינוי.

יורי שטרן: תחיל עליהם את הכללים של המשקם.

יורי שטרן: מה זה שייך?

חמי דורון: כי זה פטור בחוק.

יורי שטרן: אז עלינו לדאוג שזה יהיה בחוק.

יורי שטרן: אותו הדבר.

חמי דורון: לא נוח, אבל האמת כואבת לפעמים.

חמי דורון: מה לעשות?

יחיאל שרשבסקי: אני ממשרד הבריאות, מהאגף לבריאות הנפש.

יחיאל שרשבסקי: אני רק רוצה להעיר שבאותה פסיקה של הבג"ץ יש קריטריונים של הרשות המקומית, מתי הם יכולים לתת ומתי לא.

יחיאל שרשבסקי: אחד הקריטריונים זה אם יש תמיכה ממשלתית מעל חמישים אחוז, הם לא יכולים לתת את ההנחה בארנונה.

יחיאל שרשבסקי: הרשויות מפרשות את זה שמשרדי הממשלה קונים שירותים מהמסגרות, קונים שירות כתמיכה.

יחיאל שרשבסקי: ואני חושב שצריך את זה להוריד ולהגיד שקניית שירות איננה תמיכה ממשלתית.

יחיאל שרשבסקי: תמיכה ממשלתית היא תמיכה - - -

יורי שטרן: אתם גם יודעים איזה רשויות ניצלו את זה ככה ופירשו את זה ככה?

יחיאל שרשבסקי: יש הרבה מאוד רשויות שניצלו את זה.

יחיאל שרשבסקי: יש היום בכפר סבא, בהרבה מאוד מקומות.

יורי שטרן: מה שאנחנו צריכים זה פסק הדין, דוגמאות שלכם, רשימת הרשויות שניצלו את ורשימת הרשויות שלא פירשו את זה בצורה כזאת.

יורי שטרן: פשוט בשביל להבין או להראות שזה לא הפירוש היחידי שאפשר לתת, ואת חוק המשקם אנחנו יכולים לאתר בכנסת, זה לא בעיה.

יורי שטרן: אבל אם זה כבר בחבילה אחת.

נעם טלר: שמי טלר נעם.

נעם טלר: עמותת טל, עמותה שמפעילה מפעלי שיקום לנכים בבריאות הנפש באזור חיפה וטבריה.

יורי שטרן: מה זה בעיקר מבחינת העיסוק?

נעם טלר: עיסוק יש לנו מחלקת אריזה, מחלקת אומנות, חשמל, קייטרינג קטן שמוציאים החוצה, כולם פחות או יותר באותו סגנון.

נעם טלר: אני רק רוצה לתקן דבר אחד בעניין שנאמר כאן בנושא של הרשויות המקומיות.

נעם טלר: הרשות המקומית אין לה סמכות לתת הנחה בארנונה.

נעם טלר: לפי החוק לרשות יש סמכות להמליץ על הנחה בארנונה.

נעם טלר: מי שנותן את ההנחה בפועל זה רק מנהל המחוז של משרד הפנים.

נעם טלר: ככה זה מופיע בחקיקה.

נעם טלר: לרשות אין סמכות לתת הנחה.

חמי דורון: מי שנותן את ההנחה בפועל זה חתימה של שר האוצר ושר הפנים יחד, או מי שהוסמכו על ידם.

נעם טלר: מי שהוסמכו זה מנהלי המחוזות של משרד הפנים.

נעם טלר: מה שקורה היום, אחרי פסיקת בג"ץ, אנחנו קיבלנו למשל בטבריה המלצת הרשות לתת הנחה.

נעם טלר: באנו למנהל המחוז של משרד הפנים בנצרת והוא אומר, אני לא מוכן לתת הנחה.

נעם טלר: בתוך הרשויות אנחנו פועלים, הם כן ממליצים, משרד הפנים - - -

יורי שטרן: שלושה דברים בעניין הזה נעשה מיד.

יורי שטרן: אחד באמת עם קבלת החומר אנחנו ננסה להציג, ויש לכם לפחות שני חברי כנסת פה שכבר חתומים על זה, תיקון לפקודת הארנונה, לצו הארנונה שיאפשר הנחות ופטורים למפעלים שמעסיקים.

יורי שטרן: כל המפעל לנכים.

יורי שטרן: דבר שני, אנחנו מבקשים ממרכז השלטון המקומי, וכמובן יישלח אחר כך מכתב, אבל מיד אני מבקש ממך מר בן דרור לדאוג לכך שהמנכ"ל שלכם יפנה לכל הרשויות בבקשה שלא להפסיק לתת הנחות או פטורים למפעלים מוגנים.

יורי שטרן: צריכים לציין, אתם פשוט צריכים לסייע פה.

יורי שטרן: לציין שזה לא הפירוש היחידי וזה לא הפירוש הנכון בסך הכל לפסיקת הבג"ץ.

יורי שטרן: כי אחרת אתם תקבלו תשובה שכך הבג"ץ פסק.

יורי שטרן: ואנחנו נפנה מיד לשר הפנים בבקשה שגם הוא ינחה את מנהלי המחוזות של המשרד שהם בוודאי שלא יהיו אלה שיאסרו על העיריות לתת הנחות ופטורים.

יהודה כהן: אני רוצה להדגיש אולי שצריך להיות ריאליים.

יהודה כהן: אם מדובר על כל מעסיק שיעסיק נכה - -

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: לא.

יורי שטרן: על מפעלים מוגנים.

יורי שטרן: כעת אנחנו במפעלים מוגנים.

יחיאל שרשבסקי: כדאי לכתוב מסגרות תעסוקה לנכים.

יחיאל שרשבסקי: כי חלק קוראים להם מפעלים מוגנים, חלק קוראים להם מועדוני תעסוקה.

יורי שטרן: תעזרו לנו.

יחיאל שרשבסקי: אנחנו נעזור לכם.

יחיאל שרשבסקי: אבל לא כל מעסיק במשק שיעסיק נכה אז בעצם כל המדינה תהיה פטורה מארנונה.

יחיאל שרשבסקי: מסגרות שמיועדות להעסקת נכים.

רונית דודאי: כמו מעש, כמו המשקם.

יורי שטרן: אני חושב שאם נגיד משרד הבריאות או נציב זכויות אנשים עם מוגבלויות הוא זה שיהיה רשאי לאשר שהמפעל או העמותה הזאת נכנסת לקטגוריה הזאת, צריכה להיות כאן איזו שהיא אינסטנציה בודקת, כי אחרת ייצא בלגן.

תרצה ליבוביץ: מארגון בזכות.

תרצה ליבוביץ: אני רוצה להתייחס לדברים האחרונים, וגם להתקשר למה שאת אמרת, מארגון הנכים הכלליים.

תרצה ליבוביץ: שבאמת האם הוועדה יכולה לשקול בהמשך ובמקביל גם כן את הפטור או ההטבות מארנונה למעסיקים בשוק החופשי, שמעסיקים אנשים עם מוגבלות.

יורי שטרן: זה בעצם הנושא.

יורי שטרן: אבל היות ועלינו - - -

תרצה ליבוביץ: שזה נושא עכשיו דחוף.

תרצה ליבוביץ: ואני מציעה לשקול במקביל אולי צריך כללים אחרים שם, פטורים בסגנון אחר, קריטריונים אחרים.

יורי שטרן: כן.

יורי שטרן: יש לכם המלצות שכבר גיבשתם?

תרצה ליבוביץ: אנחנו מוכנים גם כן להעביר.

תרצה ליבוביץ: זה מתקשר גם כן למה שיקרה בוועדת הכספים, כי שם גם כן דנים בהטבות למעסיקים.

תרצה ליבוביץ: אבל ספציפית בנושא של ארנונה אני מבינה שזו הסמכות של הוועדה הזאת להמליץ.

יורי שטרן: זה ממש סמכות לא שלנו, אבל היות והתבקשנו שזה יידון פה לא סומכים על ועדת הכספים.

יהודה כהן: לא כדאי להעלות את זה עכשיו.

יהודה כהן: בואו נעבור את השלב שלנו, שבעצם זה יכשיל אותנו.

יהודה כהן: אני לא מתנגד לזה.

יורי שטרן: בואו נמשיך בדיון ונראה.

עמי בן דרור: קודם כל, כל הדוברים בעצם אמרו את העיקר הדברים.

עמי בן דרור: הרשות המקומית מנועה מלתת הנחות במסגרת חוק התקציב , וכל שנה מקבלת הנחיות ברורות עם קריטריונים ברורים.

יורי שטרן: אבל המפעלים המוגנים האלה היו.

עמי בן דרור: מה שאני רוצה להדגיש, אתה ציינת שאתה רוצה גם שוועדת הפנים גם תמליץ על שינוי בחוק בדברים האלה, צריך פשוט להוציא הדגש שמאפשר לרשויות המקומיות לתת הנחות.

עמי בן דרור: כיום, הדוגמה שהיא הסבירה מרעננה, אני מכיר את המקרה הזה.

עמי בן דרור: ברצון טוב של הרשות המקומית, וברוב הרשויות ישנו רצון טוב במקרים כאלה, אבל משרד הפנים אוסר.

עמי בן דרור: באופן מוחלט אוסר לתת את ההנחה.

יורי שטרן: עד 93' אני חושב היו יכולות הממשלות לתת הנחות לעסקים שפשוט לא מסוגלים לשלם.

יורי שטרן: עכשיו זה בוטל, וזה מביא למצב אבסורדי, שהיום מדברים על איזה שהוא מבצע של הנחות.

יורי שטרן: המצב האבסורדי שהעירייה שחולמת לגבות שליש מהסכום, כי אחרת לא מקבלת כלום.

יורי שטרן: אין לה את הזכות הזאת.

חמי דורון: אתה טועה.

יורי שטרן: אין .

חמי דורון: אתה טועה.

חמי דורון: מכיוון שניתן להגיע, הרשות איננה יכולה לגבות על חובות עבר, לתת הנחות.

חמי דורון: היא יכולה להגיע להסדר תשלום.

חמי דורון: עסק שפשט את הרגל אני נכנס במסגרת הסדר הנושים, ואני בהחלט מגיע אתו להסדר תשלום ואז אני גובה מה שניתן לגבות.

חמי דורון: הדבר מעוגן בפסיקה.

יורי שטרן: כמו שהרשות יש לה זכות להתחשב במצב סוציאלי של אדם ולתת לו הנחה לפי קריטריונים מסוימים, כך צריך להיות גם לעסקים.

יורי שטרן: כי אין שום תועלת לא למשרד האוצר, לא לרשות ולא לעובדים מהעסק המת.

יורי שטרן: ועסקים רבים נחנקים מארנונה.

יורי שטרן: והפחד שכל דבר אפשר להפוך - --

חמי דורון: אדוני היושב ראש, הבעיה העיקרית היא שלא מסתכלים על הפחד העתידי, אלא הפחד הוא כתוצאה ממה שהוכח: שניתנו הנחות ובצורה ברוטלית לאנשים שונים -- -

יורי שטרן: חבר הכנסת דורון, כל דבר אפשר לנצל לרעה.

יורי שטרן: במערכת חכמה יודעת פשוט ליצור מנגנוני פיקוח.

חמי דורון: כשמנצלים יותר מדי לרעה סוגרים.

חמי דורון: ואז נוצרות הבעיות כשבאמת זקוקים.

עמי בן דרור: אני רוצה להשלים כאן.

עמי בן דרור: אני קודם כל מציע שלא להיגרר ולהטיח ברשויות המקומיות האשמות שונות.

עמי בן דרור: זה נושא נפרד לביקורת.

עמי בן דרור: אנחנו קיבלנו פה את הדפדפת היפה הזאת.

עמי בן דרור: היינו רוצים לראות מה עושה מדינת ישראל בתחום הזה.

קריאות: כתוב שלא עושה כלום.

פרחיה בן זקן: היא לא עושה כלום.

פרחיה בן זקן: אחרת היינו - - -

עמי בן דרור: לכן אני שואל.

עמי בן דרור: אם פונים לרשויות המקומיות שהן יתנו הנחה, שהן מתקיימות מארנונה, איפה ממשלת ישראל כאן בתחום הזה?

יורי שטרן: טוב, תראה, אני רואה את זה כעניין הדדי.

יורי שטרן: זאת אומרת.

יורי שטרן: אני חושב שאם נגיע לאיזו שהיא שיטה שתאפשר מתן הנחה במקרים כאלה כל הצדדים יפיקו.

יורי שטרן: בסך הכל העירייה, שהמערכת הסוציאלית שלה יהיה עלי הפחות עומס על ידי זה שאנשים עם מוגבלויות יצאו לעבוד ויצליחו לקיים את עצמם יותר טוב, וגם ירגישו יותר טוב.

יורי שטרן: בסך הכל הרווח, באופן מייד, מתחלק בין כולם.

יורי שטרן: ולכן אני לא רואה.

פרחיה בן זקן: זה חיסכון בקצבאות גם.

חמי דורון: גבירתי, אבל את צריכה להבין שמדינת ישראל, לצערי הרב, לא מבינה שלפעמים טוב לטפל במניעה מאשר במחלה.

חמי דורון: ולכן מושכים, מושכים, מושכים, עד שניצבים בפני שוקת שבורה.

חמי דורון: זו אחת הבעיות שלנו.

חמי דורון: לגבי הנושא, תדע לך דבר אחד.

חמי דורון: אתה בשלטון המקומי אז אתה יודע.

חמי דורון: שאם הרשות המקומית נותנת עשרה מיליון שקל הנחות שונות, הנחות לרווחה, הנחה כתוצאה ממצב סוציואקונומי, הנחות כתוצאה מקו הארנונה - ממול יש את מענקי האיזון שהרשויות מקבלות.

עמי בן דרור: חולקו מענקי האיזון.

חמי דורון: חולקו, לא לכולם.

חמי דורון: בוא לא ניכנס לזה, אבל מענקי האיזון השנה לא חולקו אלא למי שחתם על תוכניות הבראה.

חמי דורון: ואתה יודע את זה.

חמי דורון: אז בוא לא נדבר חצי אמת.

חמי דורון: זה הרבה יותר גרוע ממשהו אחר.

עמי בן דרור: אנחנו נצפה לחקיקה ונקבל את זה באהבה רבה.

יורי שטרן: א פרופו, אם זה יוסדר בחקיקה אז מן הסתם זה גם יחייב את המדינה לפצות.

שלמה גדרון: אני מנכ"ל של עמותת אש"ת.

שלמה גדרון: אשת היא עמותה שפועלת לשיקום חולי הנפש במדינה.

שלמה גדרון: ברשותנו שמונה אתרים מקריית שמונה.

שלמה גדרון: אנחנו מטפלים בכשש מאות איש.

שלמה גדרון: יש לנו אתרים מקרית שמונה ועד באר שבע שהם משולבים.

שלמה גדרון: גם עבודות, כפי שקודמי נתנו.

שלמה גדרון: אנחנו משמשים כקבלני משנה בכל מיני תעשיות וגם יש לנו תעשיות בתחום הנייר, נייר טואלט ובתחום הזה.

שלמה גדרון: העמותה היא עמותה ותיקה, שפועלת שנים רבות, והיתה פטורה לאורך שנים מארנונה.

שלמה גדרון: אנשים שעובדים אצלנו ביחידות, צריכים לדעת, עובדים חמש, שש שעות מכסימום.

שלמה גדרון: כל ההוצאות נופלות עלינו מלכתחילה.

שלמה גדרון: כל עוד שלא היתה הצרה עם הארנונה, שהיא צרה, צריכים לחוקק, ועד שיחוקקו זה כמו הפתגם הישן שהניתוח הצליח אבל החולה מת.

שלמה גדרון: אנחנו היום בצרה צרורה.

שלמה גדרון: אני אתן לך דוגמה.

שלמה גדרון: אנחנו עומדים מול כל רשות ורשות.

שלמה גדרון: יש רשויות, יש גם היום אחת שנתנה לנו פטור מהיכרות את הנושא.

שלמה גדרון: לדוגמה, נתניה, פנינו כמו שצריך, קיבלנו תשובה שלילית דרך המחוז, כפי שנאמר פה.

שלמה גדרון: דורשים מאתנו - -

יורי שטרן: רק דקה.

יורי שטרן: חבל פשוט לטחון את אותם המים.

יורי שטרן: אני חושב שהנושא פה הוצג.

יורי שטרן: מה שאני מציע, זה גם את הדוגמאות שלך תביא.

יחיאל שרשבסקי: אנחנו עומדים מול עיקולים ומול סגירה.

יורי שטרן: אם אתם במחלקה שלכם לרכז את החומר, אז תיקחו גם מאדון גידרון.

יחיאל שרשבסקי: אנחנו בקשר מצוין.

יורי שטרן: כי כל הדוגמאות האלה עוזרות.

יורי שטרן: נגיד, בשיחה עם השר, כי זה דבר מיידי.

יורי שטרן: הדוגמאות האלה עוזרות לנו מאוד בהבהרת הנושא.

יורי שטרן: אז לכן פשוט תביא.

יורי שטרן: וצו עיקולים למשל למה?

שלמה גדרון: הם באים לכל מה שיש שם ולוקחים.

שלמה גדרון: היום חלק מהעיריות בעצמן לא עושות את הגבייה.

שלמה גדרון: נותנות את זה לחברות כוח אדם שמבצעות את זה עבורם, ואצלם, סליחה על הביטוי, אין להם אלוהים.

שלמה גדרון: הם באים עם צו ביד, עם שוטר, אדוני, אתה משלם?

שלמה גדרון: לא.

שלמה גדרון: מתחילים להעמיס את הכל על האוטו, ולך תתחנן, ותבקש.

יורי שטרן: יש כבר מפעלים כאלה שנסגרו?

שלמה גדרון: אני רץ כל יום לעצור את זה.

חמי דורון: כמה מפעלים יש לעמותה שלך?

שלמה גדרון: שמונה מפעלים.

חמי דורון: והמקום היחידי שיש עיקולים זה נתניה?

שלמה גדרון: בנתניה איימו עלי בסגירת המים.

שלמה גדרון: יש כשש מאות איש.

שלמה גדרון: אנחנו מחזיקים - - -

יורי שטרן: בנתניה שש מאות איש?

שלמה גדרון: בנתניה יש רק שבעים וחמישה איש.

שלמה גדרון: היה מכתב, רציתי לומר לך, אחרי שקיבלנו תשובה שלילית, יצא מכתב מהמנכ"לית של העירייה, חזרה לפנים, וכתבה: עקב לחץ של משפחות והורים הם פונים בחזרה שבכל זאת יאשרו את זה.

חמי דורון: למי הם פנו?

שלמה גדרון: למשרד הפנים.

חמי דורון: למה לא פנו למנכ"ל משרד הפנים או למשרד הפנים עצמו?

שלמה גדרון: זה עשתה העירייה.

חמי דורון: סליחה שנייה.

חמי דורון: אני רוצה להבין משהו.

חמי דורון: מים, אתה יודע, זה משהו אחר.

חמי דורון: זה לא קשור לארנונה.

חמי דורון: אי אפשר לסגור לך מים.

חמי דורון: אסור על פי חוק לסגור מים.

קריאה: זה הפעלת לחץ עלינו.

חמי דורון: אסור לסגור מים אם לא שילמתי ארנונה.

חמי דורון: נקודה.

חמי דורון: זו עבירה פלילית לסגור מים אם לא שילמתי ארנונה.

חמי דורון: כל זמן שאני משלם עבור המים, אני יכול לשלם, גם אם זה מופיע באותו חשבון, שגם זה לא חוקי.

חמי דורון: אבל לפעמים זה מופיע באותו חשבון, אני יכול להגיע לעירייה, לשלם עבור המים בלבד, ולא עבור הארנונה, ואי אפשר לסגור לי את המים.

חמי דורון: נקודה.

קריאה: זה לא נכון.

קריאה: זה לא מדויק.

חמי דורון: מה אתם אומרים.

קריאה: הנה, עשו את זה.

קריאה: לי אישית סגרו את המים.

קריאה: בבת ים.

חמי דורון: איזה ראש עיר?

חמי דורון: הקודם או הנוכחי?

חמי דורון: הוא פועל בניגוד לחוק, באופן חד משמעי.

קריאה: ואני הולך עכשיו להגיש תביעה ייצוגית נגדו.

חמי דורון: ואתה תזכה בעניין הזה בהרבה מאוד.

חמי דורון: אסור על פי חוק לעצור מים.

קריאה: השאלה אם מותר לדרוש ארנונה רטרואקטיבית שבע שנים.

חמי דורון: כן.

רונית דודאי: אני מדברת מבחינתנו, ברמה שלנו, ברמת המשרד, אנחנו פנינו לשר הפנים בנושא הזה.

רונית דודאי: קיבלנו תשובה מאוד אוהדת לענייננו ממנו.

רונית דודאי: הוא היפנה אותנו לרפרנט ממשרדו, מר אודי לוקסנבורג.

רונית דודאי: בשלב הזה אנחנו בעצם פה נעצרנו, מה שנקרא.

רונית דודאי: אנחנו פנינו אליו באופן אישי, מכיוון שהוא הרפרנט שמינה לנו משרד הפנים לגבי המפעלים האלה שעומדים בסכנת סגירה.

רונית דודאי: אני חייבת לומר שלא קיבלנו מענה, לא קיבלנו תגובה שבעצם שיפרה את המצב, והמפעלים ממשיכים להיות בלחץ מאוד גדול.

יורי שטרן: דקה אחת.

יורי שטרן: קודם כל, שוב, אם אפשר לקבל.

יורי שטרן: בית – כמה אנשים היום הם בסכנת אובדן מקום פרנסה, מקום עבודה?

רונית דודאי: מבחינתנו יש אלפיים איש היום במפעלים מוגנים, כולם נמצאים במצב כזה או אחר בסכנת סגירה.

יורי שטרן: בגלל הארנונה.

רונית דודאי: בודאי.

יורי שטרן: זאת הסיבה.

יורי שטרן: כמה זה בכפר סבא, את אמרת שבכפר סבא - - -

רונית דודאי: בכפר סבא יש לנו מפעל של שישים וחמישה אנשים.

רונית דודאי: בעיריית חיפה יש לנו מפעל של מאה ועשרה אנשים.

יורי שטרן: ואיזה עיריות בכל זאת ממשיכות לתת?

שלמה גדרון: רק אחת אצלי.

שלמה גדרון: קריית ביאליק.

רונית דודאי: וראשון לציון.

שלמה גדרון: היחידה.

יורי שטרן: וגם עליהם נגיד מופעל לחץ?

רונית דודאי: אני משערת שזה עניין של זמן.

רונית דודאי: היה לנו עד כה פטור מטירת הכרמל.

רונית דודאי: עכשיו אנחנו קיבלנו שוב רטרואקטיבית לחמש שנים אחורה.

רונית דודאי: התיאבון מאוד גדול בנושא הזה של ארנונות.

שלמה גדרון: והם מבקשים מאה אחוז.

יורי שטרן: פסיקת הבג"ץ חלה רטרואקטיבית?

רונית דודאי: לא.

רונית דודאי: אבל העיריות בכל זאת מבקשות ברוב המפעלים רטרואקטיבית שבע שנים.

חמי דורון: רשות מקומית רשאית.

יורי שטרן: רשאית זה ברור.

יורי שטרן: אבל מה פתאום - --

חמי דורון: זה העניין של הפרשנות.

חמי דורון: אם הבג"ץ קבע ולפי הפרשנות אסור היה לתת מלכתחילה, כי לא היו קריטריונים, אז הרשות המקומית מנצלת את ההזדמנות והולכת אחורה כפי המכסימום שהחוק מתיר לה, חמש או שבע שנים.

חמי דורון: זה מה שהם עושים.

חמי דורון: זה ניצול פשוט של אטימות לב של ראשי הרשויות.

יורי שטרן: מי פירש את הפסיקה הזאת לקולא?

יחיאל שרשבסקי: זה משרד הפנים.

יחיאל שרשבסקי: עובדה שהם נותנים הנחות בראשון ובמקומות אחרים.

קריאה: זה אנרציה.

נעם טלר: ...

נעם טלר: במקום הנחה הן מחייבות באגרת פינוי אשפה במקום מארנונה, בחלק קטן מאוד מסכום הארנונה.

נעם טלר: אין לזה אישור ממשרד הפנים.

נעם טלר: זה לא בגיבוי משרד הפנים.

יורי שטרן: אמרתם שבעצם מי שחמישים אחוז תמיכה ממשלתית,יש פירוש הפוך, נגיד יועץ משפטי של אחד הארגונים יכול לתת אסמכתא לזה?

יחיאל שרשבסקי: שקניית שירות זה לא תמיכה ממשלתית.

רונית דודאי: ודאי.

יורי שטרן: בודאי קיים או בוודאי אפשר.

יחיאל שרשבסקי: אני מניח שאנחנו יכולים לקבל פירוש כזה.

יורי שטרן: אז זה דחוף אם כך.

יורי שטרן: זה פשוט דחוף.

רונית דודאי: יש מסמך של עורכת הדין של משרד הבריאות.

יורי שטרן: בנושא הזה?

חמי דורון: יש לי שאלה.

חמי דורון: קניית השירותים שהרשות המקומית קונה ממך שירות, האם היא יכולה להשיג את השירות הזה במקום אחר במחיר יותר זול?

קריאות: לא.

קריאות: לא.

רונית דודאי: היא גם לא משתתפת בזה.

יהודה כהן: זה קניית שירות של הממשלה.

יהודה כהן: לא של העירייה.

חמי דורון: הממשלה.

חמי דורון: בסדר.

חמי דורון: נניח שאת מייצרת תיקים, לצורך העניין אצלך במפעל, והממשלה מחליטה שהיא קונה ממך אלף תיקים לשנה.

חמי דורון: השאלה שלי פשוטה: האם הממשלה תחליט שבמקום לקנות אצלך היא תצא למכרז היא תשיג מחיר זול יותר ממה שהיא משלמת אצלך?

חמי דורון: כי אצלך זה ללא מכרז נעשה הרי.

רונית דודאי: התשובה היא לא.

רונית דודאי: אבל רוב המפעלים שלנו הם לא יצרניים.

רונית דודאי: הם מפעלים שעוסקים בקבלנויות משנה.

רונית דודאי: המפעלים המוגנים ברובם הגדול הם לא מפעלים יצרניים.

יחיאל שרשבסקי: גם קניית השירות שאנחנו מדברים עליה - - -

חמי דורון: אז הקנייה היא לא מכם.

יחיאל שרשבסקי: קניית השירות שאנחנו מדברים עליה היא קניית שירותי שיקום.

יחיאל שרשבסקי: כשאנחנו מדברים על קניית שירות הכוונה היא לקניית שירותי שיקום, שאנחנו רוצים את השיקום של האנשים במקום.

יחיאל שרשבסקי: יש לנו תעריף לגבי כל אדם, לגבי כל יום.

יחיאל שרשבסקי: ...

יחיאל שרשבסקי: למפעל המסוים, הזה או אחר.

יחיאל שרשבסקי: זה לא תמיכה ממשלתית.

יחיאל שרשבסקי: תמיכה ממשלתית יש סעיף 3(ב).

יורי שטרן: לפי היועצת המשפטית שלכם- - -

יחיאל שרשבסקי: שזה לא דרך סעיף התמיכות אלא קניית שירות.

יחיאל שרשבסקי: אני רוצה להעיר עוד הערה ספציפית לגבי התחום של בריאות הנפש.

יחיאל שרשבסקי: לגבי כל תחומי הנכויות האחרים, שאני חושב כמובן שגם לגביהם צריך לתת את ההנחה, יש תמיכה של הרשויות בעשרים וחמישה אחוז מכל תחומי הרווחה.

יחיאל שרשבסקי: לגבי בריאות הנפש, הרשויות לא תומכות במאומה.

יחיאל שרשבסקי: זאת אומרת, גם אלה שמקבלים מענקי איזו .

יורי שטרן: עשרים וחמישה אחוז הנחה במס?

יחיאל שרשבסקי: לא הנחה.

יחיאל שרשבסקי: אני אומר, כל שירותי השיקום או הרווחה שניתנים בכלל לאנשים עם נכות או לקשישים הרשויות משתתפות בעשרים וחמישה אחוז.

יחיאל שרשבסקי: בתחום של בריאות הנפש הרשויות לא משתתפות באגורה.

יחיאל שרשבסקי: ולא רק שהן לא משתתפות אלא הן עוד גובות ארנונה.

יחיאל שרשבסקי: וצריך להזכיר שמענקי האיזון ניתנים גם בגלל מצב - -

יורי שטרן: זה שלא משתתפות זה אולי לטובה.

יורי שטרן: כי לא משתתפות והמדינה מכסה מאה אחוז של הסכום או לא משתתפות והמדינה - - -

שלמה גידרון: המדינה שזה אזרחים שלה לא נותנת שום דבר.

יורי שטרן: אז תרגיש נוח עם זה.

יורי שטרן: כי איפה שהרשות צריכה להשתתף היא בדרך כלל לא משתתפת והמדינה לא מכסה את הכל.

יורי שטרן: ואז נוצרים רק חורים.

שלמה גידרון: הם פותרים אותך מהארנונה.

שלמה גידרון: אני יודע את זה - - -עשרים וחמישה אחוזים אני מחויב להשתתף, אין לי להשתתף.

שלמה גידרון: אז אני לא לוקחת ממך ארנונה.

שלמה גידרון: ואני יודע את זה ברשויות שאני פועל בהן.

יחיאל שרשבסקי: מה שאני אומר, אם הם לא משתתפים בכלום לפחות שיתנו את ההנחות, את הפטורים.

יורי שטרן: אתם בעצם בעצמכם סיפרתם שזה לא בא כיוזמה כזאת אכזרית של הרשויות עצמן אלא כתוצאה מפסיקת בג"ץ והמדיניות של משרד הפנים.

יורי שטרן: אתם צריכים להעביר את החומר.

יורי שטרן: אבל תעשו את זה מיידית.

יורי שטרן: בקשה, מי עוד?

אילנה בלקינד: שמי אילנה בלקינד, אני מייצגת את עוצמה, שזה פורום משפחות נפגעי נפש.

אילנה בלקינד: אני רוצה לחזק את מה שאמרה כאן נציגת בזכות.

אילנה בלקינד: אנחנו מדברים פה הרבה על מפעלים מוגנים.

אילנה בלקינד: מבחינת נכי הנפש, קבוצה קטנה מאוד מטופלת במפעלים האלה.

אילנה בלקינד: גם מה שהצגתם כסקר שעשיתם לגבי נושאים מהסוג הזה בעולם עוסק במעסיקים פרטיים או במסגרות.

אילנה בלקינד: אנחנו צריכים לצאת קצת מהעניין של המפעל המובן, שהוא מודל ישן, שלפחות נפגעי הנפש רוב נפגעי הנפש אין לו קשר אליהם.

אילנה בלקינד: אם אנחנו רוצים לעודד מעסיקים מהשורה, מהשוק הפתוח, מכל מיני תחומי חיים – אז ככל שיותר נשקע במפעלים המוגנים שמעט מאוד אנשים -- -

יורי שטרן: אני רוצה לשאול פה.

יורי שטרן: השיטה הזאת של תשלום עבור שירותי שיקום היא עובדת גם מול המעסיק הפרטי שמעסיק נגיד נכה או שניים?

רונית דודאי: כן.

רונית דודאי: כן.

יורי שטרן: זאת אומרת, יש איזו שהיא שיטה, צורה שבה המדינה כן מעודדת.

יחיאל שרשבסקי: השיטה המועדפת על ידינו, שרק בלית ברירה אנחנו משתמשים במפעלים מוגנים.

יחיאל שרשבסקי: יש לנו היום כאלף איש בשוק הפתוח שאנחנו קונים שירות עבורם.

יחיאל שרשבסקי: יחד עם מועדוני תעסוקה כארבעת אלפים.

משה בר: אני רוצה להעלות שני דברים.

משה בר: דבר ראשון זה לגבי הארנונה והמסים.

משה בר: היות ואני עשיתי עצומה מעל חודשיים והחתמתי עשרות תושבים בבת ים על הנושא הזה.

משה בר: גם סיפרתי לך, העברתי לך מסמכים שלי אישית שהיו לי בעיות.

משה בר: מה שקורה, יש פה דבר ובעיה.

משה בר: שאנשים אחרי יום, אם זה נכים, אם זה בעלי עסקים שנכנסו לקשיים, הם רוצים ברצון לשלם את החובות שלהם.

משה בר: אבל הם מגיעים לעירייה, העירייה אומרת להם שרירותית לא, רק סכום כזה וכזה, אם לא אני לא מדברת אתכם.

משה בר: והריבית של עשרה אחוז.

משה בר: ואז זה שבא לשלם אומר אם אני צריך ריבית של עשרה אחוז וזה, עדיף לי בכלל לא לשלם.

משה בר: ואמרתי את זה גם לראש העיר ואמרתי את זה לכולם.

משה בר: ברגע שתתחילו לגבות כסף, אפילו שתתנו מאתיים שקל או שלוש מאות שקל, תעצרו את הרבית, ייכנס הרבה כסף לעירייה ואז לא תהיו בגירעון.

משה בר: מה שקורה זה כמו שידידנו אמר.

משה בר: פשוט מאוד, יש אנשים שמצפצפים על החוק, להם אי אפשר לעשות כלום, הם לוקחים מים בלי שעונים, הם עושים מה שהם רוצים, להם עושים את ההנחות.

משה בר: ומי שמשלם את המחיר זה באמת החברה שצריכים לקבל את הדברים האלה, אז הם לא מקבלים.

משה בר: וזה מניסיון שלי שעשיתי עצומה, ובאו לי עשרות אנשים ובכו.

משה בר: כבר עמדו כמה להתאבד בגלל מקרים כאלה שבאו וניתקו להם את המים.

משה בר: וזה ממש מביא את זה לשפל המדרגה.

משה בר: יותר גרוע מזה.

משה בר: בעיריית בת ים נכנסים להסדיר את המסים.

משה בר: מראים את הכל.

משה בר: נעמד לידך עבריין, בריון, אתה מפחד לדבר, וככה מלווים את הפקידות של עיריית בת ים לגבייה ולכל המקומות, כשאתה נכנס לתוך העירייה.

משה בר: וזה לא ייתכן דבר כזה.

משה בר: אנחנו לא נמצאים במאפיה.

משה בר: דבר שני, אני רוצה לבוא ולהגיד שזה יכול להיות שגם השלטון המקומי צריך לטפל.

משה בר: זה לא ייתכן שבעיר שיש נגיד ששת אלפים נכים לא נוכל לקבל מהעירייה מקום, ולעומת זה הדתיים מקבלים כל פינה שמתפנה, שאפילו אין להם עניינים.

משה בר: מקום לפעילות.

משה בר: ויש לך בתי כנסת כשאנחנו באים באמצע השבוע הם סגורים בכלל, ומקימים עוד בית כנסת ועוד בית כנסת.

משה בר: למה?

משה בר: יש להם שם כוח לדתיים והם שולטים על הכל.

משה בר: כל גן שמתפנה, כל בית ספר שמתפנה רק אליהם עובר.

יורי שטרן: כשהם מעבירים את זה לבית הכנסת בית הכנסת אחר כך מתחזק את המקום.

יורי שטרן: אם יעבירו את זה לארגוני נכים, הארגונים יהיו מסוגלים - -

משה בר: בטח שיכולים לתחזק את המקום.

משה בר: אם יתנו לנו אותם תנאים.

משה בר: שמונה עשרה שקל לשנה פטור מארנונה, פטור ממסים.

משה בר: היום אנחנו משכירים מקום בחמש מאות דולר לחודש, יש לנו פטור מארנונה מלא, אנחנו מקבלים.

משה בר: אז כשאני פניתי וביקשתי שאני רוצה לקבל בית ספר, היות ואנחנו רוצים לעשות שם הרבה מאוד דברים, אני הבאתי דרך אגב את הקלסר עם כל הדברים שאנחנו רוצים לעשות, הם מונעים מאתנו.

משה בר: הם אומרים נכים לא צריכים לקבל מקום, אלה לא צריכים לקבל מקום, אלה כן צריכים לקבל מקום.

יורי שטרן: מר בן דרור, היות ואתה היחידי פה שמייצג - - מה אפשר לעשות.

משה בר: סליחה, אני עוד לא גמרתי.

משה בר: עוד שנייה אחת.

משה בר: וצריכים כל עיר לחשב לפי אחוז הנכים בעיר, לפי זה שהעירייה תקציב מקום.

משה בר: זה לא ייתכן.

משה בר: הם אמורים לאגד את כל נושא הנכויות ביחד.

משה בר: אנחנו מוכנים לאגד את כל נושא הנכויות ביחד.

משה בר: אבל זה לא ייתכן שלמשל יש קבוצה קטנה, אני לא רוצה להגיד - - -

יורי שטרן: אבל אין לך דבר כזה נכים באופן כללי מבחינת הפעילות, סוגים שונים של נכויות.

משה בר: אצלי יש ארגון של חרשים, ארגון של נכים כלליים שאני מאגד אותם באותו מבנה, ואני נותן יום לחרשים, יום לאלה, עורכי דין יצקו את המקום, יהיה לי הרבה מאוד דברים.

יורי שטרן: מה באמת אפשר לעשות ברשויות בשביל?

עמי בן דרור: מה שניתן לעשות מבחינה נקודתית בבת ים או כל יישוב אחר שיש בו בעיות מסוג זה זה ניתן אך ורק באמצעות משרד הפנים, לא באמצעות מרכז השלטון.

עמי בן דרור: אני מנוע מלהתערב.

עמי בן דרור: הוא יכול לייעץ.

עמי בן דרור: מורלית כן.

עמי בן דרור: לכן רשמתי לי את הכל ואני אעשה זאת.

עמי בן דרור: אבל אני אומר, מבחינת העוצמה, הכוח הוא בידי משרד הפנים.

עמי בן דרור: אנחנו נעשה באופן וולונטרי לחלוטין.

יורי שטרן: טוענים החברים שגם לבתי כנסת נותנים באופן וולונטרי.

יורי שטרן: אז למה לא - - -

חמי דורון: יש לכם ברשות המקומית ועדת הקצאות.

חמי דורון: נכון?

עמי בן דרור: בודאי.

חמי דורון: כל מה שוועדת ההקצאות צריכה לעשות זה פשוט להקצות מבנה עירוני לצורך הנושא של הנכים, אם זה באמצעות גן ילדים שאנחנו יודעים שהגנים ננטשים, שזה מצב טבעי ששכונות מתבגרות ויש פחות ילדים, ואם זה מבנים אחרים שניתנים.

חמי דורון: זה הכל תלוי בוועדת ההקצאות.

חמי דורון: הכל תלוי ברצונו של ראש הרשות.

חמי דורון: אתה יודע את זה ואני יודע את זה.

חמי דורון: אין לזה שום קשר למשרד הפנים.

חמי דורון: שום קשר.

פרחיה בן זקן: אנחנו קיבלנו תשובה שהעירייה היא לא כספומט של הנכים.

פרחיה בן זקן: בנתניה.

פרחיה בן זקן: אנחנו קיבלנו תשובה לפני כמה שנים שהיא לא כספומט שלנו.

פרחיה בן זקן: אתה מבין?

פרחיה בן זקן: ואנחנו הבאנו את האליפות בכדורסל לנתניה שלוש שנים ברציפות.

משה בר: בשני בתי ספר, בשנה האחרונה, פנינו לעירייה, הלכו ועשו שם לישיבות, לתלמוד תורה, לדברים, ולנו אמרו אין לכם מקום.

משה בר: ממלא המקום הוא דתי, והוא יד ימינו של ראש העיר.

יורי שטרן: אנחנו מבקשים כך: קודם כל, ברמה של השלטון המקומי, נסו תעשו איזו שהיא התייעצות בנושא הזה.

יורי שטרן: זו יכולה להיות פנייה שלכם לרשויות.

יורי שטרן: זה יכול להיות גם אחד הנושאים בהשתלמות שתעשו לאנשי הרשויות שמונו לטפל בנכויות.

יורי שטרן: זאת אומרת, לתת באמת, להמליץ בצורה כמה שיותר אסרטיבית, וגם לחנך בכיוון הזה, שמחובתן של הרשויות לסייע לארגוני נכים ולציבורי נכים גם לקבל מקומות בתנאים מועדפים לפעילות החברתית שהם עושים.

יורי שטרן: ואני מניח שאפשר ליצור -- -

עמי בן דרור: אנחנו מקיימים בעשרים ואחד לדצמבר אירוע מרכזי בהרצליה בנושא של אמנה של השלטון המקומי והנכים, אנשים עם מוגבלויות.

עמי בן דרור: עיריית הרצליה היא בעצם מודל חיובי ביותר מבחינת הטיפול באנשים עם מוגבלויות.

עמי בן דרור: בהזדמנות זו אנחנו נעלה גם את הבעיה הזו בפני ראשי רשויות אחרים שהולכים לחתום על האמנה, בבקשה שיראו לדוגמה מה עושה הרצליה.

יורי שטרן: אני חושב שאנחנו פחות או יותר בנושא של עידוד העסקים הקטנים באמצעות הארנונה.

יורי שטרן: אני מניח שאם יש עסק שהמדינה משלמת לו עבור שירותי שיקום, אז זו יכולה להיות גם הוכחה לשאר הרשויות לראות בעסק הזה עסק שמעסיק אנשים עם מוגבלויות.

יורי שטרן: ולכן הבדיקה פה היא די פשוטה.

יורי שטרן: ואם אפשר יהיה להמליץ באמת על פטורים מארנונה או הנחות מארנונה, כדאי לבדוק את זה.

יורי שטרן: אם הנכה פותח עסק עצמאי, הוא מקבל את דמי השיקום האלה?

נעם טלר: לא.

פרחיה בן זקן: הוא מקבל בסך הכל את הפטור הרגיל מהארנונה וזהו.

קריאה: לא, לעסק לא.

קריאה: הוא יכול לקבל פטור אחד רק לדירה.

קריאה: לעסק הוא לא מקבל.

קריאה: עד מאה מטר לדירת מגורים מקבלים.

קריאה: לעסק הוא לא יקבל שום דבר.

יורי שטרן: אתה הרפרנט של ביטוח לאומי?

ערן פולק: אני הרפרנט של הרשויות המקומיות.

ערן פולק: זאת בעצם הנקודה הראשונה, אני פה מהכיוון של הרשויות המקומיות.

ערן פולק: אין לי שום התנגדות עקרונית לנושא של העסקת אנשים עם מוגבלויות.

ערן פולק: אני פשוט לא מכיר את התחום הזה, ואני לא יודע לענות בהיבטים האחרים שהם לא בתחום של הרשויות.

יורי שטרן: אנחנו כעת מדברים על שימור המערכת שתפקדה עד כה.

ערן פולק: בשביל זה אני אומר שאם זה קיים בתוך המימון השוטף שלהם.

חמי דורון: למה שלושה וחצי מיליארד?

חמי דורון: קיצצתם שנה קודמת שני מיליארד שקל ממשרד הפנים.

ערן פולק: אבל הוספנו השנה שש מאות מיליון ובשנה הבאה שמונה מאות.

חמי דורון: בסדר.

חמי דורון: אבל קיצצת שני מיליארד.

חמי דורון: אז אתה לא יכול.

חמי דורון: כשהיה שני מיליארד זה משהו אחר.

חמי דורון: אתה מקצץ שני מיליארד, אתה אומר אני מוסיף לכם שש מאות מיליון, אתה רוצה שישמרו על אותה רמת פטורים?

חמי דורון: נו, באמת, קצת יותר רצינות.

יורי שטרן: מה מדיניות הארנונה שלכם?

חמי דורון: לגבי מדיניות הארנונה זה לקחת כמה שיותר.

ערן פולק: לגבי המדיניות הכללית העקרונית שלנו זה לצמצם כמה שניתן את ההנחות בארנונה מהסיבה הפשוטה שחבר הכנסת דורון אמר אותה קודם, שאתה נותן פתח להנחות בארנונה אתה יודע למה אתה נותן אותו, אתה לא יודע לאן הוא ייושם בפועל ולאן הוא יגיע.

חמי דורון: נציג משרד האוצר, בשביל זה עושים קריטריונים ברורים.

חמי דורון: אל תבוא בטענות.

חמי דורון: זה אתם אשמים, משרד האוצר.

חמי דורון: כי על חוק יסודות התקציב, האכיפה שלו, אתם אחראים.

חמי דורון: גם לגבי הרשויות המקומיות.

יורי שטרן: ההנחות האלה שתיתן אותן נגיד בתחומים מסוימים כמו התחום העסקי, שמי שייתן אותן זה לא הרשות עצמה אלא נגיד המחוז של משרד הפנים שהוא מקבל את - - -

חמי דורון: הם לא יעמדו בזה.

חמי דורון: הם גם ככה לא מסוגלים לעשות כלום.

חמי דורון: לא צריך להפקיע מהרשות המקומית תחומי אחריות.

חמי דורון: לא צריך להפקיע.

חמי דורון: רק צריך לבקר את הרשות המקומית, וצריך לדאוג לאכוף שלא תשתולל.

חמי דורון: זה הכל, בגלל שיושב ראש עיר או ראש רשות שהראש שלו בעננים.

חמי דורון: זה הכל.

חמי דורון: מה שניתן לרשויות המקומיות זה בסדר, וזה צריך להיות, צריך לחזק את השלטון המוניציפלי.

חמי דורון: לא לעקר אותו.

חמי דורון: אבל צריך ליצור את האכיפה.

חמי דורון: זה הכל.

חמי דורון: אתם לא אוכפים.

חמי דורון: לא אתם ולא משרד הפנים.

חמי דורון: אני לא מאשים רק אתכם.

יורי שטרן: אם היתה מסורת של מתן הנחות או פטורים למפעלים מוגנים כאלה אז קודם כל צריכים להשאיר את זה על כנה.

יורי שטרן: ואנחנו נעשה את הצעדים האלה.

חמי דורון: הפטורים האלה שהיו לכם זה לפני שנת 88'?

חמי דורון: מתי זה התחיל אני שואל.

שלמה גדרון: לפני שמונה עשרה שנה.

שלמה גדרון: העמותה שלי היא עמותה שקיימת שמונה עשרה שנה.

שלמה גדרון: עד לפני שנה קיבלנו פטורים.

חמי דורון: ב-85', לפני חוק ההסדרים הראשון, אי אפשר לשנות על פי החוק.

חמי דורון: כי מה שהיה במסגרת צווי הארנונה לפני 1985 אי אפשר לשנות את הסיווגים.

יורי שטרן: ומה זה אומר?

חמי דורון: זה אומר שאם מפעל מוגן כזה קיבל פטור לפני 1985 אז היום אי אפשר לבוא, גם פסיקה של בג"ץ לא יכולה לבוא לשנות את החוק.

יורי שטרן: אבל כמה יש כאלה?

יורי שטרן: הרוב אני מניח קמו - - -

חמי דורון: כל מי שבא לפני התוכנית הכלכלית של מודעי, לפני שהיה חוק ההסדרים הראשון, אי אפשר לשנות אותו.

נעם טלר: עד שנת 2000 היה פטור לכל המפעלים.

נעם טלר: לא היתה בעיה.

נעם טלר: משנת 2000 יש הוראה חד משמעית של משרד הפנים לא לאשר את הפטורים האלה.

יורי שטרן: הפטור הזה היה מעוגן במה?

נעם טלר: יש לנו אישורים של משרד הפנים, למשל המפעל בטבריה, משנת 96' עד שנת 2000 יש לי פטור של מנהל המחוז.

נעם טלר: יש פטור.

יורי שטרן: ומאז הפטורים האלה בוטלו ?

נעם טלר: בוטלו.

נעם טלר: הוא לא מוכן לאשר.

נעם טלר: משנת 2001 אותו מנהל מחוז יושב באותו תפקיד, מסרב היום לתת את הפטור שהוא עצמו נתן קודם.

חמי דורון: זה התחיל משנת 2000 הסירוב של הפטור.

נעם טלר: נכון.

חמי דורון: אז אתה רואה למה מתלוננים על השר....

יורי שטרן: אתם קישרתם את זה לפסיקת הבג"ץ שניתנה אוטוטו.

יורי שטרן: ועכשיו אתה אומר שזה מ-2000.

נעם טלר: מ-2001 הפסיקו הפטורים.

קריאה: אצלי לא הפסיקו.

קריאה: אני אומר לך עובדתית גם ב-2004 יש מקום אחד.

קריאה: אבל לא יכול להיות שמנהל המחוז לו אסר ולך התיר.

קריאה: זה לא עובד ככה.

נעם טלר: לא.

נעם טלר: באותו מחוז.

נעם טלר: באותו מחוז עד שנת 2000 קיבלו כולם.

קריאה: אני אפילו ב-2004 קיבלנו מהם.

קריאה: ממי?

קריאה: ממחוז צפון?

קריאה: כי הם רצו שנצביע לעירייה.

קריאה: אנחנו יודעים את האמת.

קריאה: יפה.

יורי שטרן: מבחינת מדיניות האוצר.

יורי שטרן: אלף, אנחנו צריכים להחזיר את זה, ואני מניח שמשרד האוצר לא יתנגד, כי בסך הכל זה מה שהיה ותפקד.

יורי שטרן: ב – האם לא נכון הוא לתת פרופורציונלית כמובן, באחוזים הרלבנטיים, את ההנחות האלה גם למפעל שהוא לא מפעל מוגן אלא מעסיק מספר מסוים של נכים באותה שיטה של קבלת תשלום מביטוח לאומי עבור שירותי שיקום, שזו בעצם הוכחה שהוא עומד בקריטריונים מסוימים של העסקת נכים, מבחינתך?

ערן פולק: העמדה העקרונית שלנו, והיא לדעתי נכונה גם במקרה הזה, שצריך לצמצם ככל הניתן את ההנחות.

ערן פולק: גם הנושא הזה של מפעלים שמעסיקים.

ערן פולק: אם מעונינים לתת תמריצים, העירייה או המדינה או מי שמעוניין לתת את התמריצים, לתת אותם במכשירים אחרים.

ערן פולק: המכשיר הזה זה מכשיר שפותח פתח לניצול לא נכון של ההנחות.

ערן פולק: כמו מצב שבקרית שמונה הוא אומר שמטעמים פוליטיים נתנו פטור.

יורי שטרן: אם אתה אומר מפעל שמעסיק נכים, וזה מוכר על ידי ביטוח לאומי באמצעות התשלום הזה עבור שירותי שיקום, הוא פרופורציונלית למספר הנכים שהוא מעסיק מקבל פרומיל מסוים הנחה בארנונה.

יורי שטרן: לכתוב את זה חד וחלק ואין פה מקום למיקוח.

חמי דורון: יש שני סוגי מפעלים.

חמי דורון: יש לך את המפעל המוגן שהיה פטור לגמרי, ויש מפעל רגיל שמעסיק נכים.

יורי שטרן: אני מדבר על מפעל רגיל שמעסיק נכים.

יורי שטרן: כן.

יורי שטרן: לתמרץ את זה בצורה עוד יותר משמעותית, וגם לתת את זה לנכים שפותחים עסקים.

יורי שטרן: ושוב, הרי יש לך קצבאות שאתה משלם והרבה מאוד עלויות בסך הכל למערכת באחזקת הנכה.

יורי שטרן: אם אדם פותח עסק והוא לפחות מוריד את הנטל הזה.

יורי שטרן: אז צריך ללכת לקראתו.

יורי שטרן: זה לא אגף שלך.

יורי שטרן: אני הייתי למשל קונה ממנו שירותי שיקום, כי הוא משקם את עצמו.

יורי שטרן: זה אמנם כמה מאות שקלים, זה לא סכום גדול, אבל לעסק קטן זה יכול להיות - - -

חמי דורון: נציג האוצר בא ואומר בעצם תשמעו, ברגע שאני פותח פתח של הנחות בארנונה אני יוצר מצב שהרשות תשתולל ותיתן לכל דיכפין.

חמי דורון: היא תיתן.

יורי שטרן: איך?

חמי דורון: היא תיתן לזה והיא תיתן להוא.

יורי שטרן: איך.

יורי שטרן: אני אומר לך.

חמי דורון: תן לי לפתח את הרעיון.

חמי דורון: השאלה שלי היא כזאת.

חמי דורון: בוא נניח שאדם פתח עסק וצריך לשלם עשרת אלפים שקל ארנונה באותה שנה, לרשות המקומית.

חמי דורון: אתה אומר אני לא רוצה לתת לו את ההנחה.

חמי דורון: אני לא רוצה לתת לו חמישים אחוז בארנונה.

חמי דורון: במקום זה, ברגע שהוא מציג את החוזה וברגע שהוא מציג את זה שהוא עובד שם ויש לו את פנקס המע"מ על שמו, שהוא משלם מע"מ, האם האוצר יהיה מוכן במקום לתת הנחה בארנונה, לתת צ'ק שיכסה את גובה ההנחה שאתה רוצה לשלול שהרשות לא תיתן לו.

חמי דורון: תן לו אתה את זה בכסף ישיר.

חמי דורון: ישירות לנכה.

חמי דורון: ואז אתה אומר: אני סגרתי את הבעיה של הרשות תעשה מה היא רוצה משיקולים פוליטיים, כמו שאמרת, אבל נתת הטבה לאותו נכה כדי שהוא גם יוכל לעבוד, לשקם אותו לתוך החברה.

חמי דורון: אבל אי אפשר לאכול את העוגה ולהשאיר אותה שלמה, להגיד אני לא רוצה לתת הנחות בארנונה כי ישתוללו אתה.

חמי דורון: במידה רבה אתה צודק.

חמי דורון: אבל מצד שני, אני גם לא אתן משהו אחר במקום הארנונה.

חמי דורון: לא עובד.

חמי דורון: כי אתה בשיטה שלכם אתם דנים את הנכים לכך שהם ישבו בבית ולא ירצו לא לצאת לעבודה.

חמי דורון: וכדי לשבת בבית ואתם אלה שתחנכו למה ששר האוצר כל הזמן אומר שהוא נגד, נגד פרזיטים.

חמי דורון: זה לא עובד ביחד.

ששון עוזר: שיתנו צ'ק.

ששון עוזר: אבל הוא יפסיק לקבל קצבת נכות, הוא יחסוך למדינה גם עוד איזה חמש עשרה אלף שקל.

ששון עוזר: הוא לא יקבל קצבת נכות כי הוא משתכר.

חמי דורון: עזוב את זה.

קריאה: המדינה יוצאת נשכרת.

חמי דורון: אני מסכים.

חמי דורון: לי אין ויכוח.

חמי דורון: יש עוד הרבה רעיונות טובים שהאוצר לצערי אף פעם לא רוצה לקבל, כי האוצר יודע הכל.

חמי דורון: באוצר יושבים הגאונים הכי גדולים.

חמי דורון: הם יודעים הכל.

חמי דורון: רק אפשר להציע לכם לפעמים ככה בשוליים הצעה.

חמי דורון: אז הנה עצה שאני נותן לכם בשוליים .

חמי דורון: במקום לתת הנחה בארנונה של איקס אחוזים, לכמת את ההנחה, ולהגיד או.

חמי דורון: קיי.

חמי דורון: אני לא נותן את ההנחה כי אני לא רוצה שלשלטון המקומי יהיה יד ורגל.

חמי דורון: אז אני, משרד האוצר, נותן לאותו נכה שיש לו תיק פתוח במס הכנסה, ויש לו פנקס מע"מ, ואתה רואה שהוא עובד, לתת לו על מקום העסק שלו, במקום ההנחה, לתת לו את זה בצ'ק.

יורי שטרן: אני חושב שאתה מסבך את זה.

חמי דורון: לא זה יהיה ולא זה יהיה.

חמי דורון: אל תדאג.

יורי שטרן: מעמד של נכה הוא מעמד מוכר.

יורי שטרן: פורמלית נכה זה מי שמוכר על ידי הביטוח הלאומי ככזה או על ידי משרד הביטחון במקרים של נכות צבאית, ויש לו את כל התעודות.

יורי שטרן: פה אין בכלל מקום לשיקול דעת לרשות אם הוא נכה או לא נכה.

יורי שטרן: הוא פותח עסק.

יורי שטרן: יש לו הנחה אוטומטית בסוגים מסוימים של נכות.

יורי שטרן: הנחה אוטומטית במגורים שלו, מארנונה, פטור בעצם.

קריאה: יש כל מיני סוגי הנחות.

קריאה: מי שעובד מקבל הנחה של ארבעים אחוז, מי שלא עובד זה שמונים אחוז.

חמי דורון: מאה אחוז נכה מקבל מאה אחוז פטור על מאה מטר רבועים של בית.

יורי שטרן: זה לא רלבנטי, חברים.

יורי שטרן: דקה אחת.

יורי שטרן: זה לא חשוב כמה הנחה לצורך העניין הזה.

יורי שטרן: מה שחשוב שאלה דברים מוגדרים.

יורי שטרן: אין לרשות המקומית שום שיקול דעת.

יורי שטרן: היא לא יכולה לא לתת.

יורי שטרן: הייתי מצמיד את ההנחות לנכה שפותח עסק לאותם מצבים מוגדרים, כך ששוב הרשות לא יכולה לתת או לא לתת, לשחק עם זה, לנצל את זה בצורה פוליטית.

יורי שטרן: בסך הכל, אם אדם פותח עסק והוא מתחיל להתפרנס קופת המדינה מרוויחה מזה.

יורי שטרן: פעמיים.

קריאה: פעם בתפוקה ופעם בזה שהוא לא משלם - --

יורי שטרן: נגיד הוא לא יגיע לתקרת המס.

קריאה: זה לא רלבנטי.

קריאה: אבל התפוקה של אדם מייצר - -

ערן פולק: גם פה יש שתי בעיות שחייבים לשים על השולחן.

ערן פולק: בתור התחלה, יכול להיות נכה שיפתח עסק, האמת שאני מכיר מקרים כאלה, דברים שמעלים לי ראשי רשויות, שמרוויח בחודש מאה אלף שקל.

ערן פולק: אותו נכה.

ערן פולק: הוא צריך לקבל אותה הנחה בארנונה שמקבל נכה שמרוויח שלושת אלפים שקל בחודש?

יורי שטרן: בעיניי כן.

קריאה: מה זה קשור כמה הוא מרוויח?

קריאה: הוא צריך נתח יותר גדול של ארנונה כדי להקים את העסק.

ערן פולק: אם אני נותן לו את ההנחה בארנונה, לקחתי את זה ממקום אחר.

פרחיה בן זקן: אדם נכה עם כסא גלגלים שבא ופותח עסק, מטבע הדברים שטח המשרד או העסק שלו הוא הרבה יותר גדול.

יורי שטרן: ערן, תראה.

יורי שטרן: אתה צריך לעודד יזמות ותעסוקה.

יורי שטרן: אדם שמרוויח מאה אלף שקל הוא לא יפנה לעירייה, אני מניח.

חמי דורון: לא, הוא יפנה.

חמי דורון: אבל זה לא רלבנטי כי זה חלק מהעלות הכוללת של העסק.

חמי דורון: אתה רק שוכח דבר אחד.

חמי דורון: אדם שמרוויח מאה אלף שקל, אז גם אם ויתרת לו על הארנונה, על חמשת אלפים שקל, הרווחת חמישים אלף שקל מס הכנסה.

חמי דורון: מה אתה מדבר?

חמי דורון: האלטרנטיבה שלך זה שאתה מקבל אפס.

חמי דורון: כי הוא לא עובד.

חמי דורון: האלטרנטיבה שלך היא אפס.

ערן פולק: בן אדם שמרוויח מאה אלף שקל החמשת אלפים שקל האלה זה מה שגורם לו לעבוד או לא לעבוד?

יורי שטרן: כן.

יורי שטרן: כי לפעמים יש קפיצת מדרגה שאדם, במיוחד אדם עם מוגבלויות עושה כשהוא פותח עסק עצמאי.

יורי שטרן: גם אדם בריא לחלוטין, שאין כאלה, זה מן לקיחת אחריות מאוד רצינית.

יורי שטרן: הוא לא יודע שהוא ירוויח מאה אלף שקל.

יורי שטרן: יכול להיות שיפסיד.

יורי שטרן: אתה מעודד כניסת האנשים האלה לפעילות עסקית.

יורי שטרן: אז תוותר להם.

יורי שטרן: זאת חשיבה לא נכונה פשוט.

חמי דורון: אתם הרי בעד יזמות.

חמי דורון: תחשוב על זה שאתה מוריד את אחוז המובטלים.

חמי דורון: בסטטיסטיקה שר האוצר יוכל להגיד: וואו, ירדתי מעשר פסיק תשע לעשר פסיק ארבע.

חמי דורון: מובטלים.

חמי דורון: לא מבינים את זה?

חמי דורון: הראש לא עובד?

חמי דורון: אני לא מבין את זה.

יורי שטרן: החינוך הסוציאליסטי הזה שלכם תמיד מרגיז אותי.

חמי דורון: הקיבעון הזה.

יורי שטרן: כאילו זה עניין של צדק חברתי.

יורי שטרן: זה לא עניין של צדק.

יורי שטרן: זה עניין של חוכמה.

יורי שטרן: זה עניין של עידוד נכון של פעילות יזמית תעסוקתית עסקית.

יורי שטרן: זה הכל.

יורי שטרן: אם זה עוזר – זה טוב.

יורי שטרן: אם זה לא עוזר- זה לא טוב.

יורי שטרן: אבל לחשוב שזה מי שמרוויח הוא פתאום גם נהנה מהפטור.

יורי שטרן: אז שייהנה.

חמי דורון: תשים לב לתפיסה העקומה.

חמי דורון: אם אני אוריד למיליארדר עשרים אחוז במס ההכנסה הוא ייצר מקומות עבודה.

חמי דורון: ואם אני אוריד לו פטור בארנונה והוא במקום לשבת בבית ונסמך על שולחן הקצבאות הוא יעבוד, לא הגדלתי את מעגל העבודה?

חמי דורון: אני לא מבין את השיקול ההוטנטוטי הכפול הזה של האוצר.

חמי דורון: וזה באופן שיטתי לכל אורך הדרך.

חמי דורון: זה לכל אורך הדרך.

חמי דורון: אתם לא יכולים להגיד רק אם אנחנו נוריד אחוז מהמע"מ לעשירים אז זה ייתן עוד תפוקה.

יורי שטרן: העניין של עלויות הפעלת העסק הוא עניין קריטי מבחינת לקיחת הסיכונים.

יורי שטרן: אם אתה עושה את הכניסה הזאת אתה מוריד את הסיכון.

יורי שטרן: זאת אומרת, אתה אומר: גם אם לא תצליח, מכסימום, אתה לא תסתבך בחובות.

יורי שטרן: כי העלויות שלך תהיינה נמוכות.

יורי שטרן: אז יש עלות לציוד, משהו שהוא ייקח, אבל לפחות איפה שאפשר להוריד אנחנו מורידים.

יורי שטרן: ולכן התוצאה יכולה להיות מאוד טובה.

יורי שטרן: זה כמובן לא בלתי מוגבל.

יורי שטרן: צריכים לחשוב, זה גם תלוי במטרז' אני מניח, דברים כאלה.

יורי שטרן: זאת אומרת, לא לכל דבר.

יורי שטרן: אבל הייתי לפחות מתייחס לזה ועושה בדיקה.

יורי שטרן: ואם אפשר ללכת על פיילוט.

יורי שטרן: תראה, אם הפיילוט מראה ש/זה עובד ושאפשר בבקרה מינימלית גם לדאוג לכך שלא כל המשפחה תחגוג במקום הנכה את ההנחה הזאת, כי אנחנו מכירים את העם שלנו,

קריאה: ייקחו בניין של עשרת אלפים מטר וכל המשפחה תחגוג

חמי דורון: הנחה לדירה מוגבלת למאה מטר.

חמי דורון: גם פה יגבילו את זה.

יורי שטרן: אבל שוב, יש לזה דוגמאות נגיד במערכת עידוד העסקים הקטנים.

יורי שטרן: זה לא דבר שצריך להמציא אותו מלכתחילה.

יורי שטרן: מדובר בעידוד הפעילות העסקית הקטנה, שבאמת אדם יכול להרשות לעצמו.

יורי שטרן: אם הוא יגדל ויהפוך לקפיטליסט של ממש, אז פה אתה יכול - - -

חמי דורון: לא צריך.

חמי דורון: הוא משלם מס הכנסה יותר כסף.

יורי שטרן: יש לך תגובה מיידית לזה?

ערן פולק: הנושא הוא פשוט, ברגע שאתה נותן הנחה בארנונה אתה פותח את זה.

חמי דורון: למה?

ערן פולק: למגוון גדול מאוד של דברים שאנחנו לא רוצים לפתוח.

ערן פולק: ירשמו שנכה הוא בעל העסק, בעצם הוא רק רשום כבעל עסק ואין לו שום קשר לעסק.

חמי דורון: במצב הזה זה הרי לא עובד ככה.

חמי דורון: כי בסופו של דבר יש לך את המצב שבו כדי שהוא יהיה בעל העסק זה פנקס מע"מ על שמו.

חמי דורון: אנשים לא מתלהבים לפתוח פנקס מע"מ על שמם סתם כך, או פנקס מס הכנסה ולהיות עצמאי.

חמי דורון: אתה היית פעם עצמאי?

חמי דורון: אני עשרים וחמש שנה הייתי עצמאי.

חמי דורון: אני יודע מה זה להיות עצמאי ולבוא כל שנה לביקורת של מס הכנסה ולבוא כל שנתיים לביקורת של מע"מ.

חמי דורון: מה אתה חושב, שאנשים עושים את זה סתם ככה?

חמי דורון: עבריינים מעטים מאוד מתעסקים עם מע"מ.

חמי דורון: אתה יודע את זה מצוין .

חמי דורון: אחוז הגבייה של מע"מ הוא קרוב למאה אחוז.

חמי דורון: קרוב למאה אחוז.

חמי דורון: ואתם יודעים את זה.

חמי דורון: אתם יודעים את זה באוצר.

חמי דורון: לכן, זה נימוק שהוא לא רציני.

יורי שטרן: אבל אדם שיוצא לפעילות עסקית- - -

חמי דורון: הוא מאבד את הקצבה שלו ברגע שהוא מצהיר על זה.

חמי דורון: מה, הוא יצהיר על זה סתם?

קריאה: גם אם בן משפחה עובד אתו המדינה גם כך חוסכת את הקצבה.

יורי שטרן: אם אנחנו מדברים על היקפים קטנים של הפעילות העסקית, אני חושב שאפשר -- -

חמי דורון: זה לא שהולכים להקים מפעל.

חמי דורון: אתה בא ואתה אומר, עסקים קטנים, מאה מטר ראשונים יהיו חמישים אחוז ארנונה.

חמי דורון: לא יהיה יותר.

חמי דורון: הם לא צריכים יותר.

חמי דורון: אם הדוגמה של סוכן ביטוח, שהוא צריך במקום משרד של ארבעים מטר רבוע, זה משרד נורמלי, הוא צריך שמונים כי הוא צריך מרווח יותר גדול לעבור עם כסא נכים, אז בדיוק את אותו הפרש אתה צריך להגדיל את המשרד בשבילו.

חמי דורון: הרי ניתן להגדיר את זה בצו ארנונה.

חמי דורון: כל הנחה והנחה היום מוגדרת בצו בצורה מאוד מדויקת.

חמי דורון: היא מדויקת הרי בצו הארנונה.

חמי דורון: זה לא בעיה.

חמי דורון: אז מוסיפים עוד קריטריון.

חמי דורון: זה הכל.

משה בר: אני רוצה להגיד דבר שזה ישר יוריד לך את החשד.

משה בר: הרי נכה הוא גם פטור ממס הכנסה.

משה בר: אז למה כל הנכים לא רצו ועשו עסקים, והיו מעבירים את זה לאנשים אחרים.

משה בר: יש נכים שפטורים עד חצי מיליון שקל.

משה בר: אז יכלו לנצל את זה כבר.

משה בר: אם הדמיון שלכם עומד על הארנונה, אבל למס הכנסה אני אנצל את זה.

משה בר: שזה הרבה יותר מארנונה.

משה בר: אני אומר שנכה, תשימו לו תקרה, כמו במס הכנסה.

משה בר: אם נכה מגיע עד סכום מסוים, צריך לשלם.

משה בר: הוא לא מגיע – תעשו לו את ההנחה.

משה בר: אבל תנו לו את האפשרות לפתוח את העסק.

משה בר: ואני יודע את זה.

משה בר: למה עד לפני שנתיים וחצי אני הייתי פה יושב ראש הלובי של הסוחרים והעצמאיים של מדינת ישראל.

יורי שטרן: אתה יודע שאפשר להסתדר בלי פטורים, באיזו כלכלה, בכלכלה שלא גובה מסים.

יורי שטרן: ברגע שאתה גובה מסים, אין מדינה הכי הכי ליברלית, כמו ארצות הברית, אין מדינה שלא מנצלת את מערכת המיסוי גם בשביל עידוד לדברים מסוימים או פיצוי על דברים מסוימים.

יורי שטרן: בפילוסופיה הלא נכונה, פונדמנטליסטית בשנים האחרונות, הייתי אומר, הפכנו למדינה שלא יודעת לקבוע מדיניות מיסוי שהיא מדיניות פעילה, שיודעת לעודד דברים מסוימים, שיודעת באמת לקדם את הכלכלה.

משה בר: עוד משהו.

משה בר: אפילו הייתם יותר מעמיקים ועושים קרן לנכים למען פתיחת עסקים.

משה בר: להקים קרן כזאת.

יורי שטרן: אנחנו צריכים לסיים.

יורי שטרן: אז מישהו שרוצה להגיד משהו שלא נאמר בכלל.

שלמה גדרון: רציתי לשאול אותו משהו.

שלמה גדרון: אנחנו מדברים על עסקים.

שלמה גדרון: אבל אנחנו לא עסק בכלל.

שלמה גדרון: אנחנו עמותה שפועלת ללא כוונות רווח.

שלמה גדרון: אנחנו נותנים, סליחה על הביטוי, בושה.

שלמה גדרון: זה לא שכר.

שלמה גדרון: זה לא שכר מה

יורי שטרן: לסיכום, קודם כל אני חייב להגיד, לידיעתכם, שהכנסת למשל עשתה שיפוצים בשירותים שחלק מהעניין היה בשביל ליצור בכל קומה תא לנכים.

יורי שטרן: ועשו גם עוד כמה שינויים פה שבאמת מבטאים הלכה למעשה את הדרישות של נגישות וכולי, ואני מקווה שזה גם ייתן דוגמה לעוד מוסדות.

קריאה: לעומת מה שהיה לפני עשרים שנה, שהיינו מוציאים חמש עשרה מדליות זהב, היום השלוש ארבע מדליות זה ממש נמוך.

יורי שטרן: אני אגיד לך, כי הדברים התפתחו במדינות אחרות.

קריאה: כי שמה הספורט מוכר.

קריאה: אנחנו אצלנו צריכים לעבוד יום עבודה מלא של שמונה שעות, ואחרי זה לטפל בבית,

יורי שטרן: זה מצבו של הספורט בארץ.

קריאה: בסדר.

קריאה: אז בגלל זה התדרדרנו בנושא הזה.

פרחיה בן זקן: הספורטאים בארץ מקבלים גם מלגות, ואנחנו פה מבחינתנו - - אנחנו סגרנו קבוצת כדורסל בנתניה לנכים שהיתה אלופה שלוש שנים.

פרחיה בן זקן: והבאנו אתה קדם אליפות אירופה לנתניה.

פרחיה בן זקן: ובסיכומו של דבר, מחוסר תקציב סגרנו את הקבוצה הכי טובה שהיתה במדינה בכדורגל.

יורי שטרן: טוב .

יורי שטרן: כדאי לנסות להעלות את זה אצלנו בישיבות.

יורי שטרן: כי יכול להיות שבמערכת התמיכות הלא גדולות שיש לספורט אפשר פה משהו באמת לאתר גם לספורט נכים.

יורי שטרן: אבל עובדה שאנחנו ממשיכים להיות משמעותיים להיות בעולם הזה, וזה עדיין ציון לשבח.

הישיבה הזאת: אנחנו באופן מיידי פונים למשרד הפנים, לשר הפנים, לבדוק מחדש ולבטל את כל אותן החלטות שהתקבלו באחרונה וחלק מלפני כמה שנים, שמבטלות את הפטורים וההנחות.

הישיבה הזאת: רק פטורים היה?

הישיבה הזאת: גם הנחות.

הישיבה הזאת: הנחות שהיו למפעלים מוגנים להעסקת נכים.

הישיבה הזאת: אנחנו מבקשים ממרכז השלטון המקומי לפנות מיד לכל הרשויות ולבקש לפחות ביוזמתן לא לבטל את ההנחות האלה, ואנחנו נפנה גם לחברים נוספים בכנסת בשביל להציע יחד את שינויי החקיקה בצו הארנונה על מנת להגן על ההנחות האלה לעתיד לפי התנאים שמקבל המשקם.

הישיבה הזאת: אנחנו נבדוק, אולי זה לא המנדט שלנו, אבל היות וזה עלה בדיון,, אולי יחד עם ועדת העבודה והרווחה, נבדוק את האפשרות של תשלום על שירותי שיקום עצמי לנכה שמעסיק את עצמו, הרחבת המסגרת הזאת.

הישיבה הזאת: אנחנו מודים למרכז השלטון המקומי על כמה צעדים שעשה, ולרשויות המקומיות שהן מינו עובדים אחראים על נגישות נכים.

הישיבה הזאת: ואנחנו מבקשים לשלב את נציגי ציבור הנכים וארגוני הנכים בפעילות הזאת של הרשויות והן בהשתלמויות שמרכז השלטון המקומי מעביר בנושאים האלה.

הישיבה הזאת: ואנחנו קוראים לרשויות למנות גם את האיש האחראי מתוך הנבחרים שלהם, מחברי המועצות.