ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 242, 2004-07-05 09:30

יורי שטרן: בוקר טוב לכולם.

יורי שטרן: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה.

יורי שטרן: על סדר היום שינוי גבולות וחלוקה של הכנסות מארנונה באזורי תעשייה.

יורי שטרן: זו הפעם השנייה שאנחנו מתכנסים השנה לדיון בנושא הזה שהוא בעיניי אכן נושא אקוטי, נכון.

יורי שטרן: זה קצת מוזר שהמוסדות וקודם כל משרד הפנים, לא מטפלים בנושא הזה בזריזות יותר גדולה.

יורי שטרן: מדובר בצעדים שהם יוצרים קצת יותר שוויון בחלוקת המשאבים הלאומיים.

יורי שטרן: הם גם עוזרים על-ידי זה לרשויות שנמצאות במצוקה מבלי שתקציב המדינה ואוצר המדינה ידרשו להוסיף עוד ועוד כסף שבדרך כלל אין.

יורי שטרן: אנחנו התכנסנו וישבנו עם מנכ"ל משרד הפנים וביקשנו ממנו לנקוט בצעדים שלא עולים כסף לקופת המדינה.

יורי שטרן: בעיניי, הצעדים האלה יוצרים מציאות קצת יותר נכונה וטובה והם עוזרים למקומות שנמצאים במצב של חולשה.

יורי שטרן: הקרקע במדינת ישראל היא משאב לאומי, וברובה היא לא שייכת לבעלים פרטיים.

יורי שטרן: אין לנו מחוזות או יחידות מקומיות שנוצרו לפני מאות שנים שיש להן היסטוריה משלהן ושהגבולות שלהן נקבעו בכל מיני אירועים היסטוריים, מלחמות וכו'.

יורי שטרן: יש כאן בסך הכול חלוקה די שרירותית של המשאב הזה, ולכל עיר ולכל ישוב ולכל מועצה אזורית נתנו כך וכך קרקעות.

יורי שטרן: היו לזה סיבות.

יורי שטרן: החלוקה הזאת כמו כל חלוקה לא יכולה להיות בנויה על קריטריונים מדעיים.

יורי שטרן: יש בה משתנים שבמרוצת הזמן חייבים שינוי גם בגבולות האלה.

יורי שטרן: החלוקה הזאת גורמת לחלוקת משאבים והכנסות שיוצרת פערים בלתי נסבלים בתחום הזה.

יורי שטרן: אם מקימים אזור תעשייה במקום מסוים, או אם מקימים מועצה תעשייתית כמו תפן שהשיגה הישגים מאוד יפים, אין כמעט סיכוי שהשכנים שבאזור יצליחו למשוך גם לעצמם מפעלים ובתי עסק טובים.

יורי שטרן: בהרבה מאוד מקרים אין לזה גם שום הצדקה כלכלית משקית לאומית.

יורי שטרן: אני יודע שכל אחד שמציעים לקחת ממנו כשיעשו שינוי גבולות או כשיעשו שינוי הכנסות, יש לו מחויבות משלו.

יורי שטרן: יש לו גם השקעות שהוא השקיע ויש לא מעט לטעון כנגד.

יורי שטרן: אבל, בראייה לאומית אין שום הצדקה לכך שרשות מקומית אחת נהנית מהכנסות של אזורים מאזורי תעשייה שהמדינה קבעה את מיקומם, השקיעה בהם, והרשות השנייה שנמצאת לידה ושכל העובדים של אותו אזור תעשייה הם תושבים של אותה רשות, והיא זו שנותנת את כל השירותים לאותה אוכלוסייה, לא מקבלת כלום מההכנסות האלה.

יורי שטרן: למה זה קורה כך?

יורי שטרן: האם זה רק בגלל שפעם קבעו שזה יהיה הגבול ובגלל שפעם הקימו את אזור התעשייה שם?

יורי שטרן: זה אבסורד לומר לאותה רשות להקים גם אצלה אזור תעשייה.

יורי שטרן: מספר המפעלים וההשקעות הוא לא מספר אין סופי.

יורי שטרן: זה רק גורם לפיזור ולביזור של המאמץ הלאומי המשקי, אין לזה הצדקה.

יורי שטרן: אף אחד לא צריך לעשות לעצמו שבת בגלל שכך נקבע באופן אדמינסטרטיבי.

יורי שטרן: אנחנו צריכים להגיע לשיטה שהיא באמת מאפשרת חלוקת הכנסות ומשאבים שאיכשהו תשקף את המציאות הדמוגרפית, הכלכלית והחברתית.

יורי שטרן: משרד הפנים הוא זה שמופקד על זה, לשר הפנים יש סמכויות לשנות את זה.

יורי שטרן: עושים ועדת גבולות על גבי ועדת גבולות, והנושאים לא זזים.

יורי שטרן: המאמץ של איחוד הרשויות נעשה בחיפזון רב ובכוחנות בלתי מוצדקת.

יורי שטרן: כולו נע בין טעות גדולה לטעות פחות גדולה.

יורי שטרן: אם אני משווה את זה לאותו קצב בלתי נסבל שבו דנים בשאלה איך לתת לאור עקיבא ליהנות קצת מהכנסות הפארק התעשייתי המשותף שנקרא קיסריה-אור עקיבא אז העניין הזה נמשך שנים.

יורי שטרן: הברון רוטישלד ז"ל וברונים אחרים לדורותיהם אולי מתהפכים בקברים שלהם כשמסבירים שבגללם אי אפשר לחלק את זה, או שיש כבר סיכום שלא מתבצע למרות שאנחנו שומעים עליו שלוש שנים.

יורי שטרן: כאשר מתעורר נושא בדימונה ובערד מגיעים כל פעם דיווחים על כך שאו טו טו שהעניין ייסגר בין המועצה האזורית לבין שתי הערים האלה, ויהיה באמת הסכם לשביעות רצון של כל הצדדים.

יורי שטרן: אנחנו בינתיים לא ראינו את ההסכם הזה.

יורי שטרן: משרד הפנים הוא שוב פסיבי בסיפור הזה, וכך דוגמה אחרי דוגמה.

יורי שטרן: בישיבה הקודמת העלאנו מספר מקומות על סדר היום ואף אחד מהם הוא לא חדש.

יורי שטרן: שאלנו על דימונה וערד מול מועצה אזורית תמר שהיא עושה עבודה גדולה ויש לה צרכים גדולים.

יורי שטרן: אין ספק שהיא לא אשמה בכך שהיא בעלת בית בכור הגרעיני או באזור תעשייה שסמוך לדימונה.

יורי שטרן: אבל, היא גם צריכה להיות מודעת לנושא, ואנשים שדיברתי איתם מכירים בכך שאין הרבה הצדקה לחלוקה הזאת כפי שהיא נוצרה.

יורי שטרן: אנחנו דיברנו גם על בני עייש ועל זה שהעיר הזאת היא באמת חנוקה ועל זה שהיא לא יכולה להתפתח.

יורי שטרן: יש לה פוטנציאל גדול.

יורי שטרן: אבל, בית אחד היא לא מסוגלת לבנות כאשר לידה נמצאים פארקים תעשייתיים.

יורי שטרן: והמועצה האזורית מוכנה להתפשר איתה, אלא שמשרד הפנים צריך לקחת פיקוד ולהיכנס לעובי הקורה.

יורי שטרן: הוא צריך לתפור את החליפה הזאת ולמצוא איפה יש עדיין אי הסכמות או צורך בפיצוי, ולסגור את העניין.

יורי שטרן: כמה זמן צריך לקחת?

יורי שטרן: אני הזכרתי כבר את הבעיה לגבי אור עקיבא קיסריה.

יורי שטרן: במקום ליצור שם שיתוף פעולה, מנסים לשנות את הגבולות דווקא לרעתה של אור עקיבא.

יורי שטרן: היו עוד מספר מקומות, אני לא אזכיר את כולם.

יורי שטרן: במקביל להכנת הישיבה הזאת הגיעה הצעה לסדר היום של חברת הכנסת ענבל גבריאלי, ואני מבקש שהיא תציג את הנושא.

ענבל גבריאלי: תודה רבה אדוני היושב ראש.

ענבל גבריאלי: כפי שאמרת, הנושא הזה של שינוי גבולות וחלוקת הכנסות הכנס לא רלוונטי אך ורק לערד דימונה ותמר, אלא הוא רלוונטי לעוד כמה רשויות ברחבי המדינה.

ענבל גבריאלי: אני בחרתי להתמקד דווקא בערים ערד דימונה ומועצה אזורית תמר, לא בגלל שיש לי עניין אישי עם אחת משלוש הרשויות.

ענבל גבריאלי: אני מאוד מקווה שהטיפול שלנו בשלושת הרשויות האלה יהווה פריצת דרך בפתרון הבעיה לעוד רשויות במדינה.

ענבל גבריאלי: אני נשאתי במליאה נאום מאלף במשך עשר דקות, ואני אציין פה את הפרטים הרלוונטיים.

ענבל גבריאלי: חלוקת הקרקעות הזאת בין הרשויות האלה נקבעה כבר בשנת 1956.

ענבל גבריאלי: חוסר השוויון וחוסר הצדק שאנחנו עדים לו היום מקורו בצורה שבה המדינה ראתה את הישובים האלה כאשר הם הוקמו.

ענבל גבריאלי: המדינה הרעיפה דונמים על גבי דונמים של קרקעות על היישובים החקלאים ועל המושבים משום שהם נתפסו בעיניה כמקימי המדינה, וזה דבר מופלא.

ענבל גבריאלי: אני חלילה לא מנסה להזיק כאן לתמר או לכול תושבי תמר.

ענבל גבריאלי: אם מישהו ציפה שהנדבנות הזאת תופנה גם כלפי עיירות הפיתוח שהוקמו באותה תקופה בשנות שנות החמישים, הרי שצפויה לו אכזבה.

ענבל גבריאלי: עיירות הפיתוח שהוקמו מסביב, הוקמו על שטחים מאוד קטנים שרובם הוקצו למגורים כאשר כמעט ולא היו שטחי תעשייה ומסחר.

ענבל גבריאלי: כנקודת מוצא אני רוצה לומר שאנחנו לא צריכים לקבל שום טענה הטוענת שזהו המצב היום וכך נקבע, נקודה.

ענבל גבריאלי: אנחנו פה בשביל לשנות את הדברים האלה ובשביל למנוע הנצחה של עוול ואי שוויון.

ענבל גבריאלי: כדי לסבר את האוזן אני רוצה לומר שלמעלה מ-70% מכוח העבודה בדימונה עובד באזור תמר.

ענבל גבריאלי: למעלה מ-50% מכוח העבודה בערד עובד בתמר.

ענבל גבריאלי: כלומר, חלק מאנשי דימונה וערד הולך לעבוד בקריה למחקר גרעיני או במפעלי ים המלח, וכך תורם לתפוקה ולייצור.

ענבל גבריאלי: אבל, כאשר אותם אנשים חוזרים הביתה בסוף יום העבודה, הם חוזרים לעיר ולשכונה שלהם שאין בה לא פארק ולא גן שעשועים, ולא פיתוח סביבתי שהוא וילדיו יכולים ליהנות ממנו.

ענבל גבריאלי: המפעלים האלה מניבים למועצה האזורית תמר הכנסה של כ- 65 מיליון שקלים בשנה.

ענבל גבריאלי: אם ניקח את החלוקה של הכנסת ארנונה לכול תושב, אז בעוד בתמר אנחנו מדברים על 50,000 שקל לתושב אז בדימונה אנחנו מדברים על כ-750, ובערד על כ-1,366 שקלים.

ענבל גבריאלי: יושב הראש דיבר על חלוקת הכנסת, אבל אני לא מדברת על חלוקת הכנסות.

ענבל גבריאלי: ערד ודימונה לא נמצאות במצב בו הן צריכות לבקש חסד או לבקש לפנים משורת הדין שתמר תתחלק איתם בהכנסות.

ענבל גבריאלי: מדובר כאן על מעשה אחד שצריך לקרות והוא שינוי גבולות, הכנסת חלק מהשטחים האלה לשטח השיפוט של ערד ולשטח השיפוט של דימונה.

ענבל גבריאלי: לא מדובר על הכנסות לרשות רק כדי שראש העיר בדימונה או ראש המועצה האזורית בתמר או בערד ייהנו.

ענבל גבריאלי: יש כאן השפעה על כל תחומי החיים.

ענבל גבריאלי: אני אומנם לא בדקתי את נושא החינוך בערד ובדימונה.

ענבל גבריאלי: אבל אם מישהו כאן יכול להרים את היד ולומר לי שאיכות החינוך בערד ובדימונה ביחד עולה על איכות החינוך בתמר, אז אני אוריד בפניו את הכובע.

ענבל גבריאלי: אותו הדבר לגבי שירותי רווחה ולגבי שירותי תברואה ולגבי כל תחום ותחום בעיר.

ענבל גבריאלי: אני שוחחתי עם שר הפנים על העניין ואתם יכולים לקרוא את תשובת השר בפרוטוקול מליאת הכנסת.

ענבל גבריאלי: השר אמר שהוא כרגע נמצא במשא ומתן מול תמר לגבי חלוקת הכנסת.

ענבל גבריאלי: אני אומרת שוב, לא זו צריכה להיות התוצאה הרצויה.

ענבל גבריאלי: הרצויה התוצאה שצריכה להיות הן ההמלצות של שלוש ועדות שהתכנסו בעשור האחרון ודנו בנושא.

ענבל גבריאלי: כולן המליצו על שינוי גבולות ועל חלוקה מחדש של הקרקעות בין הרשויות האלה.

ענבל גבריאלי: הוועדה האחרונה גם כן המליצה על שינוי הגבולות.

ענבל גבריאלי: מי שהיה שר הפנים דאז אלי ישי אימץ את מסקנות הוועדה.

ענבל גבריאלי: לאחר מכן התחלף השלטון ובינתיים הספיקה המועצה האזורית תמר לעתור לבג"ץ נגד החלטת השר לאמץ את המסקנות הללו.

ענבל גבריאלי: שר הפנים אברהם פורז הוא זה שהשיב לבג"ץ הזה, ובתשובתו הוא דיבר על תוכניתו לאיחוד הרשויות, דבר שייתר את חלוקת הגבולות, ובכך הסתיים הבג"ץ.

ענבל גבריאלי: לפני כעשרה חודשים חזר בו שר הפנים גם מכוונתו לאחד את הרשויות האלה, דבר שמבחינת כולנו אמור להיות בשורה משמחת משום ששוב נפרצת הדרך לשינוי גבולות.

ענבל גבריאלי: אני רוצה לחזור ולהדגיש שוב את זה שמדובר על זכות של ערד ודימונה, ושלא מדובר לא על חסד ולא על בקשה לפנים משורת הדין.

ענבל גבריאלי: אני חושבת שתפקיד הוועדה הזאת הוא מאוד קריטי בנקודה הזאת.

ענבל גבריאלי: אנחנו צריכים ללחוץ ולפעול להשגת התוצאה הרצויה של שינוי גבולות.

ענבל גבריאלי: תודה רבה.

יורי שטרן: לפני כמה חודשים ביקשתי ממרכז המחקר והמידע של הכנסת לעשות את כל החישובים ולקחת נתונים.

יורי שטרן: הנתונים הם נכונים כמובן לשנת 2003.

יורי שטרן: התוצאה היא כזאת, סך הגבייה בפועל פר משק בית במועצה אזורית תמר הוא 394,000 שקל, בעיריית דימונה מדובר על 7,200 שקל.

יורי שטרן: במועצה מקומית עומר הגבייה היא 1,000,710 מיליון שקל למשק בית.

יורי שטרן: אנחנו רואים את ההבדלים האלה כבלתי מוצדקים כשמדובר באזורים סמוכים בגבול שפעם נקבע בצורה די שרירותית במיקום של פארק תעשייתי, שהממשלה קבעה אותו.

אהוד יתום: אני רוצה להזכיר לכולם שאנחנו לא נמצאים בתקופה שרק סימונה היא בדימונה.

אהוד יתום: השנים היו שנים של תחילת המדינה, וכל איש שהגיע התיישב בהתאם לאצבע שהובילו אותו.

אהוד יתום: האנשים האלה התיישבו דווקא במקומות שהיו שכוחי אל, ואני חושב שצריך לעשות את השינוי בשביל הצדק ההיסטורי.

אהוד יתום: חברת הכנסת ענבל גבריאלי נתנה סקירה יפה ומקיפה, אבל היא לא התייחסה למספרי תושבים.

ענבל גבריאלי: במועצה אזורית תמר מתגוררים 1,300 אנשים בכשישה יישובים.

ענבל גבריאלי: בדימונה מתגוררים כ-40,000 איש, ובערד מתגוררים 28,000 איש.

אהוד יתום: הנתון הזה הוא מאוד חשוב.

אהוד יתום: אלו שתי ערים וזה כבר לא מקומות באיזשהו מקום שכוח אל כפי שציינתי.

אהוד יתום: אלו מקומות בהם האנשים נושאים לא רק בנטל ההתיישבותי, אלא גם בנטל החברתי.

אהוד יתום: אלו הן ערים שהן לבטח קולטות עלייה.

אהוד יתום: ראשי הערים האלה יכולים לתת גוון לגבי הנושאים שעל סדר היום החברתי של המדינה הזאת בנושאי קליטה עלייה.

אהוד יתום: המועצה האזורית תמר היא מועצה אזורית מפוארת, והיא באמת מחזיקה לנו את השטח החשוב מאוד במקום שהיא נמצאת.

אהוד יתום: היא באמת עוסקת בדברים החשובים של שמירת הביטחון והחקלאות.

אהוד יתום: אבל, זה לצד זה צריכים השניים לחיות ולהיות שוויוניים.

אהוד יתום: במצב כזה אני בכלל הייתי מצפה שיקומו אנשי תמר וישבו בצורה מסודרת עם דימונה וערד ויעשו חלוקה שוויונית.

אהוד יתום: אם אין כדבר הזה כי בארץ ישראל לא נהוג לעשות כדבר הזה, הרי אנחנו יודעים - - -

יורי שטרן: לא, דווקא יש מאמצים.

ענבל גבריאלי: חבר הכנסת יתום, זה יכול להחזיק שנה.

ענבל גבריאלי: צריך להיות כאן עיגון חקיקתי.

אהוד יתום: אני תמיד מחפש את הפשרה.

אהוד יתום: יושבים פה אנשים עם ניסיון חיים ועם ניסיון פרלמנטרי רב ממני למשל כמו מיכה גולדמן שהיה גם ראש מועצה שדומה דווקא בגוונים למועצה אזורית תמר, לא לדימונה.

אהוד יתום: הוא היה גם יושב-ראש ועדת הפנים וגם סגן שר החינוך.

אהוד יתום: הוא לבטח מבין את הפערים שבמקום כלשהו צריך לגשר עליהם.

אהוד יתום: יושבים כאן החברים הטובים מדימונה ומערד שמוכרים לנו שנמצאים באמת בקו החזית.

אהוד יתום: זה אולי קו החזית הביטחונית, אבל זהו קו החזית החברתי.

אהוד יתום: זהו אולי לא קו החזית האריסטוקרטי, אבל זהו קו החזית של דרג הקליטה והעלייה.

אהוד יתום: אדוני היושב ראש, אני חושב שבאמת הגיע הזמן לעשות צדק היסטורי.

אהוד יתום: אני הייתי מציע לראש המועצה החדש של תמר לא להציע הצעות בגין סיפוח ערד ודימונה לבאר שבע או לירוחם או לכול מקום אחר.

אהוד יתום: ההצעות האלה בהחלט לא יכולות לעלות על הפרק, בטח לא סביב השולחן הזה.

אהוד יתום: הנושא הזה קצת דומה לנושא של היחסים ביננו לבין הפלשתינאים.

אהוד יתום: אם לא ילכו בנועם אז תהיה חקיקה, ואם תהיה חקיקה אז יהיה לא טוב.

ענבל גבריאלי: יהיה אז סדר.

אהוד יתום: אני גם לא רוצה לפגוע במועצה האזורית תמר שיש לה חשיבות ממדרגה ראשונה, וחס וחלילה לא צריך לבטל שום דבר לא בשישים ולא במאה עשרים.

אהוד יתום: אדוני ראש המועצה, אני מציע שתשב עם שני האנשים היקרים שהיום משמשים כמנהיגי ערד ודימונה, ותגיעו לסדר טוב ושווה.

אהוד יתום: אתם יכולים לעשות את זה יותר טוב מכל ועדה ומכל חקיקה.

אהוד יתום: אם ההערה שלך בציניות תסתפחו לבאר-שבע היא הערה רצינית - - -

דב ליטבינוף: לא שמעת את זה ממני.

אהוד יתום: לעומר, עוד יותר טוב.

אהוד יתום: אם זו המגמה של מועצה אזורית תמר אז המגמה הזאת הולכת לא טוב וחבל, כי אפשר להגיע לעמק שווה כאשר בני אדם נפגשים.

אהוד יתום: תפגשו, תפתרו את הבעיות לבד.

אהוד יתום: לא תפתרו את הבעיות לבד אז יש ועדה בכנסת שתטפל בעניין הזה, תודה.

יורי שטרן: הנושא הוא לא רק מועצה אזורית תמר מול דימונה וערד.

יורי שטרן: יש לנו פה מספר אזורים, ואין ספק שההתיישבות באזור ההוא הייתה התיישבות לא קלה משום שזה היה אזור קשה במיוחד וכל הכבוד לכול אותם חלוצים של אותה תקופה.

יורי שטרן: אזור שער הנגב היה אז שטח צבאי כמעט סגור, ושטח שומם.

יורי שטרן: אנחנו מדברים עכשיו על צעדים שחייבים לנקוט עליהם בתקופה הנוכחית.

מיכאל גורלובסקי: אני רוצה להתחיל לקרוא לדברים בשמם.

מיכאל גורלובסקי: החלוקה שנעשתה בשנת 1956 הייתה חלוקה פוליטית חד משמעית.

מיכאל גורלובסקי: הדבר הזה ברור לכולם, למרות שלא כולם מוכנים לדבר על זה היום.

מיכאל גורלובסקי: אני לא מאמין בפשרות כי אני עוד לא ראיתי יהודי שויתר על הכסף.

יורי שטרן: זו אמירה שהיא לא נכונה.

מיכאל גורלובסקי: אפשר לשבת ולדבר על פשרות עוד עשר שנים.

מיכאל גורלובסקי: במשך שנים מדברים על פשרות בנושא הזה.

מיכאל גורלובסקי: אני קורא ליושב ראש הוועדה להתקדם לכיוון חקיקה בנושא שינוי הגבולות ועשיית צדק.

יורי שטרן: רשות הדיבור לסגן השר יעקב אדרי שהיה ראש עיריית אור עקיבא לשעבר.

יעקב אדרי: אני אדבר כאן בכמה כובעים שהיו לי בעבר.

יעקב אדרי: אני הייתי ראש רשות, הייתי חבר ועדות שיפוט, ועדות חקירה לענייני גבולות שיפוט.

יעקב אדרי: אני למדתי את הנושא מכל הכיוונים.

יעקב אדרי: אני הגעתי למסקנה פשוטה וקשה, וצריך לומר את האמת בקול רם.

יעקב אדרי: אף אחד לא רוצה לשנות את החלוקה ההיסטורית כי היא נוחה לכמה יישובים, לכמה ערים ולכמה מועצות אזורית.

יעקב אדרי: ידידי ראש המועצה האזורית תמר, בפעם שעברה אני הצעתי לך הצעה שנבעה מהניסיון הרב שיש לי.

יעקב אדרי: הגברת אנה חזן שיושבת כאן יכולה לספר לך כמה ניסיון יש לנו.

יעקב אדרי: אני אמרתי לך שכדאי לך לשבת עם ראשי הרשויות וללכת לפשרה משום שזה הדבר הטוב ביותר בעולם.

דב ליטבינוף: מה סיפרתי לך אז?

יעקב אדרי: סיפרת לי רק את החלק שנוח לך.

יעקב אדרי: אני אומר לוועדה וליושב ראש הוועדה שלא יעזור כלום, חייבים לעשות את הכול בחקיקה.

יעקב אדרי: אין ברירה אחרת כי ימרחו אותנו שנים.

מיכאל גורלובסקי: זה כבר נמרח שנים.

יעקב אדרי: אני ניסיתי להזיז את נושא פארק קיסריה אור עקיבא.

יעקב אדרי: היה מדובר בנושא סבוך וקשה שהיו בו הרבה עוולות.

יעקב אדרי: כבר הגענו למצב שמונו כבר כמה ועדות, והיה מצב ששר הפנים כבר חתם על המפות, אבל בסוף תקעו את זה למרות שהוא היה יושב-ראש הוועדה.

יעקב אדרי: יש פה אינטרסים כלכליים אדירים, יש פה בעלי כוח, יש פה אנשים שזוהי נחלת אבותם והם לא רוצים לשנות את זה.

יעקב אדרי: אדוני היושב ראש, אנחנו כבר קיבלנו על זה החלטה בדיון הקודם.

יורי שטרן: אבל אז הייתה הבטחה של משרד הפנים לחזור אלינו.

יעקב אדרי: הם הבטיחו לעשות, אבל הם לא הבטיחו לקיים.

יעקב אדרי: אני מבקש שוועדת הפנים תחליט החלטה בעניין הזה, חבל על הזמן.

יעקב אדרי: הניסיון שלנו בעניין הזה הוא אדיר.

יעקב אדרי: כמה חברי ועדה צריכים לשבת יחד עם אנשי מקצוע ולעשות מפה חדשה לכול מדינת ישראל.

יעקב אדרי: זה לא רק דימונה ואור עקיבא, זה עוד הרבה יישובים.

יעקב אדרי: זו הזדמנות מצוינת להגיש עבודה תוך שנה ולגמור עם זה.

יעקב אדרי: ברמה הנקודתית אפשר לסיים את נושא דימונה.

יעקב אדרי: הסיפור באור עקיבא הוא יותר כבד.

יעקב אדרי: מכל מקום, אפשר לגמור את הדברים האלה.

יעקב אדרי: אדוני היושב ראש, אני מאוד מקווה שאתה תיקח על עצמך את המהלך ההיסטורי.

יעקב אדרי: זהו מהלך היסטורי לא פשוט.

יעקב אדרי: לא יהיה לך קל, אבל אנחנו חברי כל המפלגות נעזור לך.

חמי דורון: אני חשבתי שאני בא לאיזשהו דיון, אבל אני רואה שאני בא לטקס זובור שמנסים פה לעשות.

חמי דורון: זה נשמע ממש כך, וצר לי שאני משתמש במינוח הזה.

יעקב אדרי: למי עושים זובור?

חמי דורון: למועצה האזורית, אדוני סגן השר.

חמי דורון: אני לא ראיתי שאתה למשל אמרת שצריך לעשות שינוי בגבולות של ראשון לציון ולבת-ים.

יעקב אדרי: אתה לא הקשבת למה שאמרתי בסוף דבריי.

יעקב אדרי: אני אמרתי שצריך לעשות מפה לכול הארץ.

חמי דורון: מאוד קל לדבר על אחוז של אנשים שעובדים כאן וחיים שם.

חמי דורון: אני יכול לתת דוגמה מהעיר ראשון לציון.

חמי דורון: 67% מתושבי העיר ראשון לציון עובדים מחוץ לעיר, אז מה?

חמי דורון: האם אנחנו צריכים עכשיו לספח את כל אזור התעשייה של תל-אביב כי הם עובדים שם?

חמי דורון: זה לא הגיוני, לא זו צריכה להיות שיטת החישוב וזו לא צריכה להיות החשיבה.

חמי דורון: קיימת בעיה וצריך לפתור אותה במסגרת מה שאומר שר הפנים, ושר הפנים אמר את הדברים בצורה מאוד ברורה בישיבת הכנסת האחרונה בשבוע שעבר.

חמי דורון: הוא אמר שצריך ללכת למהלך של חלוקת ההכנסות בצורה שונה.

חמי דורון: שר הפנים דיבר על הכנסת קריית המחקר הגרעיני לתחום בו הם ישלמו את הארנונה שלהם לדימונה, ובצורה כזאת לפתור את הדברים.

חמי דורון: הדבר הכי קל הוא לשפוך את המים עם התינוק.

חמי דורון: מה באים ואומרים?

חמי דורון: ישבתם שם ששים-שבעים שנה, עשיתם את שלכם, ועכשיו תקבלו בעיטה ועופו משם.

חמי דורון: האנשים האלה השקיעו שם, זה לא שהמדינה נתנה שם.

חמי דורון: יש הרבה דברים שהמדינה לא נתנה.

חמי דורון: אני זוכר איך פרצו את הדרך לסדום.

חמי דורון: זה לא כך פשוט.

23597: תושבי דימונה פרצו.

חמי דורון: האמינו לי שאני יודע מי פרץ את הכביש לסדום.

יעקב אדרי: גם אנחנו יודעים את ההיסטוריה.

חמי דורון: אני חוזר ואומר בדיוק כמו שאמר שר הפנים בישיבה בשבוע שעבר.

חמי דורון: שר הפנים אמר שצריך לעשות חלוקה מחודשת של הדברים, של ההכנסות, וזה סיפור אחד.

חמי דורון: אבל מפה ועד לעשות שינוי דווקא בתחום הזה, בגבולות האלה, הדרך עוד ארוכה.

חמי דורון: אדוני היושב ראש, אני יכול להראות לך שינויי תחומים שצריכים להיות בכל הארץ.

חמי דורון: לעיר בת-ים למשל, יש רק 8,000 דונם.

חמי דורון: האם אתה יודע שאין לה מטר לבנייה?

חמי דורון: בראשון לציון הלכו והוסיפו עוד 10,000 דונם שטח גלילי בגלל קומבינה של ראש העיר, כי הוא חזק ובריון?

חמי דורון: למה?

חמי דורון: שלא יספרו לי סיפורים.

יעקב אדרי: גם שם צריך לתקן, זה בדיוק העניין.

חמי דורון: אם אומרים שאנחנו נעשה עכשיו שינוי גבולות בכל מדינת ישראל, ונעשה מפה חדשה לכול מדינת ישראל בהתאם למה שהתפתח ולמה שקרה, תוך לקיחת כל השיקולים בחשבון, אז זה דבר אחד.

חמי דורון: אבל לבוא ולהתייחס לנקודה מסוימת בלבד ולהגיד שרק שם יעשו את זה בגלל שכרגע יש מצב שלטון מסוים?

חמי דורון: חבר'ה אני מצטער מאוד, כך לא עובדים.

חמי דורון: מחר בבוקר יבואו אותם אנשים שאתה דיברת עליהם שהיסטורית הם יצרו את החוקים והם יהיו בשלטון, והם ישנו את זה חזרה.

חמי דורון: האם זה נראה לך הגיוני?

חמי דורון: לכן, לא זו הדרך.

חמי דורון: אם רוצים לעשות סדר לכול אורך המדינה, אז בבקשה.

יעקב אדרי: לכול אורך המדינה.

חמי דורון: העיר גבעתיים לא יכולה להיות היום להתקדם, פחות מ-8,000 דונם.

חמי דורון: אין לה איפה לבנות, אין בנייה.

חמי דורון: בחולון וברמת גן אין היכן לבנות.

חמי דורון: בתל-אביב אין בית קברות ולכן נוסעים לצומת מורשה.

חמי דורון: לכן, זו לא חוכמה לבוא ולהגיד נעשה שינוי.

חמי דורון: איזה גבולות אתה רוצה לשנות?

יעקב אדרי: גבולות צודקים.

יעקב אדרי: מה שהיה עד היום הוא לא צודק.

חמי דורון: מדברים על גבולות מהבחינה הזאת שאין שטח, ורוצים להוסיף קרקעות.

חמי דורון: אבל בפועל מתכוונים לומר: לא, אנחנו לא רוצים להוסיף קרקעות, אנחנו רוצים להוסיף את אותם מקומות ששם הם השקיעו.

ענבל גבריאלי: גם וגם.

חמי דורון: אם הולכים למהלך כולל על כל מדינת ישראל, אז בבקשה.

חמי דורון: אבל אני לא רואה את זה כדבר צודק לבוא ולעשות זובור למישהו אחד.

חמי דורון: יתרה מזאת, אני חוזר ואומר שוב, מה ששר הפנים אמר, וזו המדיניות של משרד הפנים כפי שאני הבנתי אותה לפחות מהדברים שהשר אמר, זה ללכת לנושא של חלוקת הכנסות מסודרת וכך אכן צריך להיות לפחות בשלב הראשון.

חמי דורון: בשלב הבא כאשר ימפו את כל מדינת ישראל מחדש אז גם ימפו אותם.

יורי שטרן: חבר הכנסת דורון, אני הייתי מצטרף לאופטימיות שלך אלא שאני שומע משר הפנים וממנכ"ל משרדו בערך שנה שהנושא הזה על הכור הגרעיני סוכם, ומה ששמעתי במליאת הכנסת דווקא מפחיד אותי כי הוא חוזר על אותן המילים מלפני שנה.

יורי שטרן: אבל, השנה הזאת עברה ולפני כן היו המלצות באותו כיוון, וגם השר הקודם היה כבר מוכן לעשות את זה.

יורי שטרן: לכן, אין פה שום תזוזה, הבטחות לא מתקיימות.

חמי דורון: בשביל זה אתה יושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה, תזמן את השר ותגיד לו: אדוני השר, למה אתה הבטחת ולא ביצעת?

יורי שטרן: הישיבה הזאת קדמה לישיבה בנושא הזה שבה מנכ"ל משרד הפנים אמר שיבואו עם הנתונים ועם ההסברים ועידכון איך הדברים זזים.

יורי שטרן: אולי אנה חזן תוכל לתת לנו קצת נתונים.

יורי שטרן: אבל, מאז לא שמענו מהם.

יורי שטרן: אתה מדבר על ראשון לציון ועל תל-אביב.

יורי שטרן: לא מדובר על כך שאנשים יושבים במקום אחד ועובדים במקום אחר.

יורי שטרן: זה מצב נורמלי.

יורי שטרן: אלא שכשבמקום דל תעשייה כמו הערבה, וכמו הנגב, אתה מקים פארק מסוים או מתקן תעשייתי, אין לך סיכוי שהעיר הסמוכה תוכל להתחרות בו ולהקים אצלה עוד מפעלי תעשייה ועוד אזורי תעשייה.

יורי שטרן: לכן, המקום הזה שהוא מפרנס את כל הסביבה, גם ההכנסות ממנו שייכות לכול הסביבה ולא רק למועצה אחת שהיסטורית נפל עליה להיות הבעלים שם.

יורי שטרן: זה לא צריך לפגוע בכהוא זה בכבודם ובהשקעתם ובמאמצם של אנשי אותה מועצה.

יורי שטרן: הם לא אשמים.

חמי דורון: הבולשביזם שלך מאוד מעניין.

חמי דורון: מה שאתה אומר הוא חידוש.

ענבל גבריאלי: האם זה בולשביזם?

ענבל גבריאלי: למה לא לראות את הרשויות שמתמוטטות מסביב ולמה להמשיך לחיות בנחת עם החלוקה הלא צודקת ועם המיליונים של ההכנסות?

חמי דורון: הרשויות מתמוטטות בגלל הניהול הכושל של הרשויות המקומיות.

חמי דורון: ניהול כושל.

ענבל גבריאלי: משרד הפנים שם חשב מלווה בקריית מלאכי למשל, כבר חמש שנים.

ענבל גבריאלי: מה המצב של קריית מלאכי?

חמי דורון: ניהול כושל של הרשויות המקומיות באופן שיטתי.

חמי דורון: תבדקי את זה.

ענבל גבריאלי: בשביל מה הכנסתם חשבים?

ענבל גבריאלי: האם בשביל שישלמו להם עוד משכורת?

אלי אפללו: אני שמעתי את חבר הכנסת חמי דורון אומר שאנחנו עושים זובור.

אלי אפללו: חבר הכנסת דורון, אנחנו לא עושים זובור לאף אחד.

אלי אפללו: אני חושב שהזובור בעניין הזה נעשה מאז קום המדינה.

אלי אפללו: אבל, אני לא מחפש לעשות עכשיו משפט היסטורי.

אלי אפללו: אני לא אמרתי שאנחנו צריכים לעשות זובור נגד זובור, אני אומר ההיפך.

אלי אפללו: אנחנו הרי לא נפתור את הבעיה בניסוח של הדברים האלה.

אלי אפללו: שר הפנים הציע לעשות חלוקת הכנסה.

אלי אפללו: איפה זה, אדוני?

ענבל גבריאלי: זה במשא ומתן.

אלי אפללו: אנשים מבקשים פה פתרון ולא מלחמה.

אלי אפללו: אבל, יש כאלה שהפתרון הוא לא נוח להם והם מושכים את המשא ומתן.

אלי אפללו: האם אתה חושב שזה צודק?

אלי אפללו: לי יש הרגשה שמטעמי נוחיות מושכים את המשא ומתן.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, אנחנו צריכים לקבוע תאריך יעד שבו המשא ומתן בינהם יסתיים.

אלי אפללו: אנחנו יכולים לקבוע שלושים יום מהיום.

אלי אפללו: אפשר לעשות פתרון תוך שבוע.

אלי אפללו: אבל בואו ניתן להם שלושים יום להגיע לפתרון.

אלי אפללו: הם צריכים להביא בפנינו הסכם תוך שלושים יום, שהוא בהסכמת כולם, או לפחות הם צריכים להניח בפנינו את הנושאים השנויים במחלוקת ומה אנחנו יכולים לעשות.

אלי אפללו: אדוני היושב ראש, אני מציע שתקים ועדת משנה בה יהיו שניים או שלושה חברים שתעקוב אחרי הבעיה הזאת במהלך החודש הזה ותפתור את בעיית ההכנסות.

אלי אפללו: אני בטוח שאם יהיה פתרון לנושא ההכנסות, אז ימצאו פתרון אחר לשביעות רצון כולם בנושא השיפוט.

יצחק הרצוג: חבר הכנסת אפללו, אתה היית ראש מועצה תעשייתית.

יצחק הרצוג: האם המועצה התעשייתית מעבירה כסף לרשויות?

יצחק הרצוג: האם במודל שלך למשל, תפן יכולה להעביר למעלות ולכל היישובים שמסביב כסף?

יצחק הרצוג: האם הייתה הצעה בנושא הזה?

אלי אפללו: אני חושב שיש אפשרות לשקול את העניין, למה לא?

אלי אפללו: זה דבר שיכול להיות מקובל.

אלי אפללו: אם יש אפשרות להעביר אז שיעבירו.

אלי אפללו: אנחנו מדברים על אפשרות של חלוקה.

23597: אני רוצה להציג לכם את מפת האזור כי טוב מראה עיניים ממשמע אוזנים.

23597: הצבע הירוק במפה מראה את המועצה האזורית תמר, 1,700,000 דונם.

23597: דימונה היא 30,000 דונם.

23597: אני יושב פה בשקט מתחילת הדיון וזה לא בגלל שאין לי מה להגיד, אני רותח מכעס.

23597: חברת הכנסת ענבל גבריאלי, אני רוצה להודות לך ולכל חברי הכנסת שהצטרפו למאבק שלנו.

23597: 40,000 אנשי דימונה ו-30,000 תושבי ערד שולחים חיבוק.

23597: תודה רבה לך.

23597: אני שומע את חבר הכנסת חמי דורון מדבר על בולשביזם.

23597: אילו הוא היה יודע קצת יותר על בולשביזם הוא לא היה מכניס את זה לדיון היום, כי רפורמות אגרריות היו קצת לפני.

23597: אין שום הבדל בין האנשים שירדו לים המלח ב-1953, ב-1956 או ב-1952 להורים שלנו.

23597: ההורים שלי באו לדימונה, למקום שכוח אל באותה תקופה.

23597: בואו נשים בצד את הסיפורים האלה של מי ציוני יותר.

23597: זו לא השאלה.

23597: לכול אחד יש את חלקו, וגם לאנשי מועצה אזורית תמר.

23597: אין לנו ולו דבר אחד כנגד אנשי המועצה.

ענבל גבריאלי: גם לנו לא.

23597: אני מדבר על קרקעות, זה מה שצריך.

23597: אני לא חושב מה יקרה למאיר כהן בעוד חמש שנים.

23597: האם כשיהיו לי עשרה מיליון שקל זה יפתור את הבעיה?

23597: חבר הכנסת דורון, דימונה נוהלה באחריות כבר עשר שנים וחמש עשרה שנה.

23597: אבל, נראה אותך מנהל עיר כאשר שלוקחים ומקצצים מהעיר בשנתיים מענק איזון של 20 מיליון.

יצחק הרצוג: אגב, זה הפשע הגדול.

יצחק הרצוג: האוצר החליט לחסל את השלטון המקומי, זאת האמת.

23597: אני שומע את המנטרה הלא הוגנת הזאת, וחוזר עליה דב בכל פעם, ואתה עכשיו מחרה אחריו.

23597: רבותיי, דימונה נוהלה בכלכלה נכונה כבר חמש עשרה שנה.

23597: אלא מה?

23597: המדינה החליטה לקצץ.

23597: דב, לא יושבים כאן אנשים שלא יודעים לעמוד על דעתם.

23597: הם לא באים מתוך מסכנות.

23597: אנחנו אוחזים היום בטענה שהיא הטענה הצודקת ביותר היום במדינה.

23597: אני מאמין בכנסת, בשרים, ובציבור, ובסופו של דבר אנחנו ננצח.

23597: צר לי שאני משתמש במושגים של אנחנו ננצח למרות שאני לא רוצה.

23597: התחיל דיאלוג, אבל לצערי אני קמתי משולחן הדיונים בגלל תחושת האדנות.

23597: אני לא בא לבקש חסדים, אני בא לבקש צדק.

23597: דימונה, ירוחם וערד חיות במקום הכי עכשיו במדינת ישראל.

23597: אם רק הייתה חלוקה צודקת של קרקעות ורווחים, אף אחד לא היה פושט יד בשום מקום.

23597: עשו אותנו לפושטי יד.

23597: אין שום הבדל בין בוגר המועצה האזורית תמר וקיבוץ עין גדי לבין בוגר דימונה, ירוחם או ערד.

23597: שני הבוגרים האלה הולכים בסופו של דבר לגולני, לגבעתי ולצנחנים.

23597: אני משקיע בתלמידיי בדימונה 1,400 שקלים בשנה.

23597: דב משקיע בתלמידיו 10,800 שקלים.

23597: לא אני אמרתי את זה, תסתכלו בדוח מבקר המדינה 50ב' שנת 1999.

23597: הוא מספר לי שיש הסעות.

דב ליטבינוף: הם כותבים בעט של זהב.

דב ליטבינוף: האם אתה לא מתבייש - - -

23597: אני מזמין עכשיו את כל התלמידים של המועצה האזורית תמר ללמוד בתיכונים בדימונה.

23597: אנחנו השגנו 74% בגרות למרות שאנחנו משקיעים עשירית מהם.

23597: אנחנו יודעים לנהל את בתי הספר שלנו הרבה יותר טוב מהם.

קריאה: בגלל זה ראש העיר של ערד שלח את הבן שלו ללמוד בעין גדי.

יורי שטרן: זה לא ויכוח, וזה גם לא ויכוח על מי מנהל יותר טוב את בתי הספר שלו.

23597: אנחנו בכל מקרה.

יורי שטרן: מדובר פה בדבר שנקבע בזמנו על-ידי הממשלה, והיום החלוקה הזאת היא שרירותית לחלוטין, זה הכול.

23597: אנשי המועצה האזורית תמר הביאו לכאן דף נתונים לגבי הוצאות המועצה האזורית תמר לשנים 2004 –2009 לגבי מפגעים לאומיים.

23597: תתייחסו לדבר הזה בזהירות ראויה, כי אין שום עניין לא למועצה האזורית תמר ובטח לא לדימונה בכל המפגעים הלאומיים.

23597: אלו בעיות לאומיות שצריכות להיפתר ברמה לאומית והולכים לפתור אותן ברמה לאומית.

23597: יש מריחה של הנושא הזה שהיא איומה ונוראה.

23597: יש איזשהי תחושה שאנחנו מתמודדים נגד טייקונים.

23597: לקח לנו זמן להבין שאנחנו לא מתמודדים נגד דב.

23597: לקח לנו זמן להבין שאנחנו מתמודדים נגד מרכזי כוח שמפעילים מתחת לאדמה, ומאיימים על חברי כנסת.

23597: רבותיי, אני פגשתי שרים שאמרו לי: אם אתה משאיר את זה לוקאלי במקום, אולי אנחנו נתמוך בך.

23597: אם תביא את זה למשהו ארצי, אנחנו נוריד את ידינו.

23597: כששאלתי למה, אמרו לי שזה עניין למרכזי מפלגות, שמוליק ריפמן.

23597: מה קורה כאן?

23597: כנסת שלמה, ממשלה שלמה, מתקפלת כי מישהו מפעיל כוח?

יעקב אדרי: זה לא מדויק.

23597: אני מציע להוביל את העניין הזה ברוח טובה.

23597: לא צריך להוביל את העניין הזה כמאבקים של מסכנים נגד עשירים, ולא של מרוקאים נגד אשכנזים, ולא של עיירות פיתוח נגד קיבוצים.

יורי שטרן: אנחנו פה ההוכחה שזה לא כך.

23597: אנחנו מבקשים לעשות חלוקת קרקעות וחלוקת רווחים שתהיה הוגנת וצודקת, וברווחה כלכלית, ושאף אחד מאיתנו לא יהיה פושט יד.

23597: חבר הכנסת אפללו, אתה נותן לנו שלושים יום.

23597: אבל אני יכול לשבת היום בעוד שעתיים עם דב ולהביא בפניך ובפני יושב הראש את ההצעה שלנו.

23597: השאלה היא, האם הם יקבלו את זה?

23597: אם לא, אז הולכת לעלות על דוכן הכנסת הצעת חוק שמעלה אותה חבר הכנסת מיקי איתן.

23597: אנחנו הבנו שחייבים לעבוד סימולטנית בכל הדרכים.

23597: אני מסכים עם מה שאתה אומר, אלא שאנחנו מאוד מבקשים שמישהו מהכנסת ילווה את הדיונים האלה, כי אני לא רוצה רואה חשבון, ולא משפטנים מצד זה או אחר.

23597: אנחנו רוצים לשבת בהגינות ולפתור את הבעיה.

23597: ולא, אנחנו נלך לחקיקה בהקדם האפשרי.

23597: יש איזה נטייה להמשיך את העניין הזה גם על-ידי אנשי מועצה אזורית תמר.

23597: אנחנו לא רוצים למשוך את העניין, אנחנו רוצים לסיים אותו עכשיו.

23597: אנחנו לא עושים זובור למועצה אזורית תמר.

23597: אני מביא לבאי הבית הזה את הברכה של תושבי דימונה, ואני לא אומר את זה מהפה החוצה.

23597: אני אומר את זה כי אני נפגש עם התושבים.

23597: זו הפעם הראשונה שעל מאבק מהסוג הזה אנחנו מקבלים הדים ביקורים וטלפונים של חברי כנסת ושרים.

23597: תבורך מנהיגות שתפתור את הבעיה הזאת אחת ולתמיד, תודה רבה.

יצחק הרצוג: אני ראש השדולה למען התיירות בוועדת הכספים.

יצחק הרצוג: יש בעיה אדירה עם בתי המלון בים המלח, וכפי שאתה יודע ב-2006 כולם יתמוטטו בגלל בעיה של הצפה.

יצחק הרצוג: עלות ההצלה של האזור היא 80 מיליון דולר.

יצחק הרצוג: אני חושב שחלק מהחבילה של ההסדר, ואני אמרתי את זה גם לדב, צריכה להיות הסדר משותף של שלושתכם, פלוס סיוע של המדינה להצלת התמוטטות האזור הזה.

יצחק הרצוג: בתי המלון הם אחד מהמעסיקים הכי גדולים באזור.

יצחק הרצוג: נניח שמאיר כהן לוקח את האזור הזה, אז מחר 80 מיליון הדולר הם עליו.

23597: זה פתרון של המדינה.

יעקב אדרי: המדינה תצטרך לטפל בזה.

יעקב אדרי: אני הייתי שם, יש שם בעיה גיאוגרפית.

יורי שטרן: חבר הכנסת הרצוג, יש פרויקטים שהם חריגים והם לא בטיפולה של כל רשות מקומית.

יורי שטרן: אם יהיה הסדר אז ההסדר הזה צריך להתחשב בכל התהליך הזה.

יצחק הרצוג: בואו נראה את האוצר.

23597: בינתיים יש הסדר מאוד עניין.

23597: אנחנו קיבלנו את הלוגול והם קיבלו את הארנונה.

קריאה: גם אנחנו מקבלים את הלוגול.

מוטי בריל: חבר הכנסת דורון, אנחנו נבחרי ציבור.

מוטי בריל: נדמה לי שההשתלחות של כולם בראשי הערים כאילו אנחנו מושחתים עברה מהעולם.

מוטי בריל: גם אני וגם מאיר וגם דב, נמצאים בסך הכול שבעה חודשים בתפקיד שלנו.

מוטי בריל: אנחנו לא מושחתים.

חמי דורון: האם מישהו אמר לך את זה?

דב ליטבינוף: זה היה בעיתון לא בישיבה.

מוטי בריל: עד שנת 1991 ערד קיבלה פרס כל שנה על ניהול תקין.

מוטי בריל: בשנת 1991 התחיל גל העלייה וערד היא עיר קולטת עלייה.

מוטי בריל: ערד קלטה 43% עולים חדשים והיא קרסה מבחינה כלכלית, כי כל הכפלת היישוב שלנו הלכה לעבוד בתמר.

מוטי בריל: זה לא כמו מה שקורה בעיר בת-ים שבה יש יוממות הלוך וחזור.

מוטי בריל: כאן יש יוממות רק לכיוון אחד.

מוטי בריל: שנית, את הכביש ערד-ים המלח סללו תושבי ערד ולא אנשי הקיבוץ.

מוטי בריל: שלישית, חבר הכנסת הרצוג יש לנו כאן טבלה ובה יש 186 מיליון ש"ח ולא 80 מיליון דולר.

דב ליטבינוף: מה שאתה רואה שם זה רק חלקה של המועצה.

יורי שטרן: כל הדברים האלה יילקחו בחשבון אם וכאשר נגיע להסדר.

מוטי בריל: אני הודעתי להתאחדות בתי המלון, אני מודיע כאן קבל עם ועדה.

מוטי בריל: האינטרס של ערד לשמור על מתחם המלונות הוא יותר גדול כלכלית מהאינטרס של המועצה האזורית תמר.

מוטי בריל: 54% מהמועסקים שם הם תושבי ערד.

מוטי בריל: יש לנו אינטרס יותר גדול מכולם לשמר את המתחם הזה.

יצחק הרצוג: אתה מסכים עם ההערה שלי.

מוטי בריל: אני מסכים לחלוטין.

מוטי בריל: לכן אני מתחייב בשם ערד תושביה והעירייה שלה שהמתחם הזה הוא הדבר הכי חשוב לכלכלה של ערד ולכן הוא יטופל כך.

יורי שטרן: אבל, אתה לא מציע שזה יעבור לערד.

מוטי בריל: כן יעבור לערד.

מוטי בריל: דרך אגב, זה החלוקה של הוועדה, שמתחם ים המלח כולו עובר לערד בגלל הקשר.

דב ליטבינוף: הוא מציע לפרק את המעוצה.

דב ליטבינוף: אתה רוצה שאני אדבר איתם?

דב ליטבינוף: שידברו בינהם איזה חלק כל אחד מהם רוצה.

מוטי בריל: אחת הסיבות שניסה לדבר מאיר כהן ולא ניסה לדבר איתי היא משום שאני הצעתי הצעת פשרה.

מוטי בריל: הצעת הפשרה אמרה: בואו ניקח את כל ההכנסות של האזור, נשים אותם בסל אחד, נוציא את כל הצרכים של האזור, ואת השאר נחלק באיזשהי חלוקה על-פי קריטריונים מוסכמים.

מוטי בריל: היתרון של השיטה הוא בכך שכל שנה בה קם מפעל נוסף במתחם הזה הוא מתחלק בין ערד דימונה ותמר.

מוטי בריל: את ההצעה הזאת הוא פסל אחרי חודשיים.

מוטי בריל: זו ההצעה היחידה שלדעתי היא הקו האדום גם של דימונה וגם של ערד.

מל פולישוק-בלוך: בוועדת המדע קיימנו כמה ישיבות בנושא הבולענים, ולכן באתי להתייחס למרות שאני לא חברת ועדת הפנים.

מל פולישוק-בלוך: אני חוששת מאוד שהאזור כולו ייבלע אם יטפלו בו לא נכון.

מל פולישוק-בלוך: אין בכלל מחלוקת שצריך לטפל בבעיה שיש לכם.

מל פולישוק-בלוך: ביקרתי לא מזמן בערד וראיתי מקרוב את הבעיות שיש, אני גם נפגשתי עם תושבים.

מל פולישוק-בלוך: יש בעיה אמיתית וצריך לטפל בה.

מל פולישוק-בלוך: לא צריך לספר מה קורה בדימונה, הכל ידוע.

מל פולישוק-בלוך: אבל, אני חושבת שאתם חוטאים למטרה אליה אתם רוצים להגיע.

מל פולישוק-בלוך: ההצעה האחרונה שאתה העלאת עכשיו תביא לידי זה שהממשלה תשקיע הרבה פחות באזור, כספי תמר ילכו למקום שלא אליהם הם מיועדים.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שכולכם תצאו ניזוקים מהעניין.

מל פולישוק-בלוך: אזור ים המלח הוא אזור ייחודי, והתופעה של הבולענים היא תופעה שצריכה לבלוע הרבה מאוד כסף.

מל פולישוק-בלוך: בעיית המלונות בולעת הרבה מאוד כסף וצריכים להשקיע שם הרבה מאוד מיליונים כדי להציל את האזור, ואתם יודעים את זה.

מל פולישוק-בלוך: אם את קצת הכסף שמשקיעה המועצה האזורית תשקיעו בחינוך ובכבישים, ובכל מה שאתם צריכים אמיתית לקדם את היישובים שלכם, זה לא יספיק.

מל פולישוק-בלוך: הכסף ייבלע אצלכם, והאזור כולו ירד לטימיון.

מל פולישוק-בלוך: מלונות לא יהיו וגם לא תהיה תעסוקה ל-54% שאתה מדבר עליהם.

מל פולישוק-בלוך: אני שמעתי כבר מכמה צדדים שיש פתרונות קצת לאזן את הדברים, ואני הבנתי שיש כמה הסכמות.

מל פולישוק-בלוך: אני חושבת שהגישה צריכה להיות אחרת.

מל פולישוק-בלוך: ברגע שהכספים של תמר ילכו אליכם - - -

23597: זה לא כסף של תמר.

מל פולישוק-בלוך: הכסף הזה שהולך שם לתמר צריך לפעול לחיזוק אזור התיירות כי אתם ניזונים גם מזה, ואני מדברת על תעסוקה.

מל פולישוק-בלוך: אתה לא יכולה להתעלם מזה.

מל פולישוק-בלוך: בשבוע שעבר הייתה לנו ישיבה עם שר האוצר בנושא של היי-טק.

מל פולישוק-בלוך: אני העלאתי את נושא ערד, והצעתי לו להרחיב את המפעל של מוטורולה בערד שמעסיק היום 600 עובדים.

מל פולישוק-בלוך: הפתרון הוא להגדיל את עוגת המועסקים ואת מקומות התעסוקה, ואז תהיה גם יותר ארנונה וגם יותר מקומות עבודה, והאזור שהוא כל כך ייחודי בעולם לא ילך לטימיון.

יצחק הרצוג: ששר הפנים שלך יעביר 17 מיליון שקל שמגיעים לו.

מל פולישוק-בלוך: אני אומרת לא חלוקה שוויונית משום שאז הממשלה תשקיע פחות.

מל פולישוק-בלוך: אני טוענת שהממשלה צריכה להשקיע יותר בפיתוח מקומות תעסוקה בדימונה ובערד.

יורי שטרן: אני מסכים עם הגישה הזאת.

יורי שטרן: לפני כמה שנים אני הצעתי להכיר באזור התיירות, באזור בתי המלון, כפארק תיירותי.

יורי שטרן: חברת הכנסת פולישוק, זה לא שייך לחלוקת השלל.

יורי שטרן: כלומר, יש צרכים שצריכים להיענות אליהם על-ידי תקציב מיוחד אם זה מלונאות ואם זה עניין של בולענים.

יורי שטרן: יש את ההכנסות האחרות שהן מתחלקות כהכנסות מוניציפליות.

מל פולישוק-בלוך: אני הבנתי אותך.

מל פולישוק-בלוך: אבל, לפי הגישה שלהם שום דבר לא יהיה.

מל פולישוק-בלוך: לא זה ולא זה ולא זה.

יורי שטרן: לדעתי הויכוח הוא לא בין ראשי הערים של דימונה וערד לבין ראש מועצת תמר, וגם לא בין האזורים עצמם.

יורי שטרן: הויכוח שלנו הוא עם מדינת ישראל שהיא זו שקבעה את הגבולות האלה ואת החלוקה הזאת.

יורי שטרן: זה פוגע היום באינטרסים של המדינה, וצריכים לשנות.

דב ליטבינוף: הוועדה התכנסה באמתלה שמדברים על ועדת גבולות וחלוקת ארנונה, אבל עושים פה משפט שדה למועצה אזורית תמר.

יורי שטרן: אני מצטער על כך.

דב ליטבינוף: מדברים רק על מועצה אזורית תמר ורק על דימונה וערד.

דב ליטבינוף: אנחנו מודעים לבעיות של דימונה ושל ערד, אבל צריך לזכור שלא מועצה אזורית תמר יצרה את הבעיות האלה, ולא את הגירעונות האלה בדימונה ובערד.

דב ליטבינוף: אם מדברים על צדק אז כל מה שאנחנו מבקשים הוא שיעשו צדק גם עם מועצה אזורית תמר.

דב ליטבינוף: על מועצה אזורית תמר מטילים פרוייקטים לאומיים.

דב ליטבינוף: המדינה לוקחת מההכנסות של תמר ואיתם היא ממנת פרוייקטים לאומיים שהמדינה צריכה לדאוג להם ולעשות אותם.

דב ליטבינוף: אני ישבתי עם ראש עיריית דימונה מאיר כהן ידידי, ולא בצורה פטרונית כמו שהוא מתאר.

דב ליטבינוף: דיברנו גם על חלוקת שטח, וראש עיריית דימונה העדיף לפנות לדרך של מלחמה בתקשורת והצטרפות לראש עיריית ערד במתקפה חסרת תקדים עם כל מיני גימיקים של הצטברות במצדה וסגירת כבישים.

דב ליטבינוף: זה לא נכון לומר שאנחנו לא מנהלים משא ומתן.

דב ליטבינוף: למעשה, אתם שמעתם את נקודת הפתיחה של המשא ומתן מפיו של ראש עיריית ערד שהיא למעשה פירוקה של המועצה האזורית תמר.

דב ליטבינוף: הם לא צריכים אותי במשא ומתן.

דב ליטבינוף: הם שניהם יכולים לשבת בכל מקום בו הם בוחרים, או במצדה או במקום אחר, ולדון איזה חלק הם רוצים מתמר ולפרק אותה.

דב ליטבינוף: הם יפצו את התושבים שנמצאים שם, ויפנו את התיישבות שם.

דב ליטבינוף: צריך לשים על השולחן, צדק צריך להיעשות גם עם מועצה אזורית תמר.

דב ליטבינוף: אנחנו לא אומרים שאנחנו לא מוכנים לפשרה.

דב ליטבינוף: ביום שנבחרתי אמרתי לשר הפנים שאני רוצה להגיע להסדר, אבל הסדר שלא ייפגע ושלא ייתן למועצה אזורית תמר לקרוס.

דב ליטבינוף: מדינת ישראל מטילה על המועצה האזורית תמר שישית מפרוייקט ההגנה על בתי המלון.

דב ליטבינוף: מדובר על 120 מיליון דולר ומה שהצגתי פה זה רק חלקה של המועצה עד 2009.

דב ליטבינוף: רואים בדיוק מה המועצה האזורית תמר נדרשת לתת מתקציבה.

דב ליטבינוף: אי אפשר לדרוש ממועצה אזורית תמר לפתור גם את הבעיות של כל שכנותיה, ולהשאיר אותה כמועצה, וגם להטיל עליה פרוייקטים לאומיים.

דב ליטבינוף: מועצה אזורית תמר לא תפתור את הבעיות של דימונה, של ערד, של הערבה התיכונה, של צפון ים המלח, של מגילות, וגם את הבעיות הלאומיות של מדינת ישראל, את הירידה במפלס הים, את העלייה בצד שני של בתי המלון.

דב ליטבינוף: אנחנו מתמודדים עם הבעיות האלה.

דב ליטבינוף: מי שיבדוק באמת מה מועצה אזורית תמר משקיעה באזור הזה, יבין באיזה בעיה אנחנו נמצאים.

23597: כלום אתם לא משקיעים.

דב ליטבינוף: אני רוצה לצטט מדברי השר בתגובה לדבריה של חברת הכנסת ענבל גבריאלי בכנסת: "אם מישהו חושב שהכסף הזה מתחלק בין 1,500 תושבים של תמר, וכל אחד לוקח לכיס כמה אלפי שקלים ונוסע לטייל בעולם אז הוא טועה".

דב ליטבינוף: כשלוקחים 65 מיליון ומחלקים אותם ל-1,300 תושבים זו הדמגוגיה.

דב ליטבינוף: כשמחלקים את הכסף הזה ויוצא 56,000 לתושב אז זו דמגוגיה.

23597: מבקר המדינה דמגוג?

דב ליטבינוף: מבקר המדינה טעה ומותר גם למבקר המדינה לטעות.

דב ליטבינוף: משרד הפנים יודע, אנחנו העברנו את הנתונים, הנתונים פתוחים גם בפנייך חברת הכנסת גבריאלי.

ענבל גבריאלי: גם בפני המבקר הם היו פתוחים.

דב ליטבינוף: גם בפני המבקר היום הם פתוחים, ואני מבקש היום שהנתונים האלה יעברו למבקר המדינה ונראה מה הוא יגיד.

יעקב אדרי: הוא כבר אמר.

דב ליטבינוף: הנתונים פתוחים ומשרד הפנים יודע במה המועצה האזורית תמר משקיעה.

דב ליטבינוף: היא לא לוקחת 65 מיליון שקל ומשקיעה ב-1,300 תושבים, זו דמגוגיה.

דב ליטבינוף: מועצה אזורית תמר משקיעה סדר גודל של 27 מיליון שקל באזורי התיירות בים המלח, מועצה אזורית תמר מחזירה בשירותים מוניציפליים לתעשייה סדר גודל של 12 מיליון שקל.

דב ליטבינוף: תעשו את החשבון ואז תבינו כמה נשאר לתושבים.

דב ליטבינוף: כשראש עיריית דימונה אומר שוב בצורה דמגוגית, שמועצה אזורית תמר משקיעה 9,000 שקל בחינוך לילד, אז אני מציע שיעשו בדיקת פתע ויראו אם ילדי מועצה אזורית תמר כותבים בעטים של זהב ואם לכל אחד יש לפטופ.

ענבל גבריאלי: זה לא קשור.

ענבל גבריאלי: השאלה היא, מה אתה נותן, לא מה ההורים שלהם נותנים.

דב ליטבינוף: מועצה אזורית תמר יושבת באזור במרחקים אדירים.

דב ליטבינוף: ילדים קמים בשעה שש בבוקר במשך שש שנים ונוסעים 70 ק"מ, בחום, במזג אוויר קשה, לבית הספר, ואחר הצהרים הם חוזרים 70 ק"מ.

דב ליטבינוף: יש איזה ילד בדימונה או בערד שעושה את זה?

דב ליטבינוף: שש שנים הילדים עושים את זה.

דב ליטבינוף: זאת דמגוגיה.

דב ליטבינוף: להחזיק שני בתי ספר קטנים בקצה אחד בית ספר יסודי, ובקצה השני ב-70 ק"מ, עולה הרבה כסף.

דב ליטבינוף: משרד החינוך נותן תקנים של שניים שלושה מורים, ואת השאר המועצה צריכה לשלם.

דב ליטבינוף: זה יעלה לי אותו סכום של כסף לקחת את כל הילדים ולהסיע אותם לפנימייה בלונדון ולהחזיר אותם בגיל שמונה עשר.

דב ליטבינוף: אבל, מה עם ההתיישבות באזור הזה?

דב ליטבינוף: האם מישהו רוצה לבטל את ההתיישבות.

דב ליטבינוף: אנחנו אומרים שהמדינה צריכה לעודד פיתוח משותף באזור, המדינה צריכה לפעול לשיתופי פעולה ולא לשלוח אותנו לריב ביננו על המשאבים הקיימים, ועל-ידי חלוקה כזאת או אחרת למועצה או לעירייה אחרת ולתת לקריסתה של מועצה קיימת.

דב ליטבינוף: אני אומר שוב, אני פתוח, העברנו את הדברים לשר הפנים.

דב ליטבינוף: מה ששמעת כרגע זה פירוק המועצה, זה לא נקודה למשא ומתן.

דב ליטבינוף: מצידי שיביאו את זה לחקיקה.

דב ליטבינוף: שישבו שני הערים ויחליטו איזה חלק הם רוצים מהמועצה, שיפרקו, שיחליטו ויעשו את החלוקה הזאת.

דב ליטבינוף: אם רוצים משא ומתן אז שייעשה צדק גם עם מועצה אזורית תמר.

בני ביטון: בראשית דבריי אני רוצה להודות לחברת הכנסת ענבל גבריאלי.

בני ביטון: אני חושב שהיא עושה צדק היסטורי.

בני ביטון: אני הייתי סגן ראש עיריית דימונה במשך 15 שנים, והיום אני יושב-ראש האופוזיציה.

בני ביטון: אם אני מתייצב לימינו של ראש עיריית דימונה ומחזק את ידיו גם של ראש עיריית ערד בנושא הזה, אז אני חושב שצריך לעשות צדק היסטורי שנעשה לא ממאיר כהן, ולא מגבי ללוש, ולא מז'אק אמיר, ולא מאחרים שפעלו בקטע הזה.

בני ביטון: רוצים פה למרוח.

בני ביטון: דב, אני לא משתלח באופן אישי, אני מכבד אותך.

בני ביטון: עורכי הדין שלך ורואי החשבון שלך כתבו לך - - -

דב ליטבינוף: אף יועץ לא כתב לי.

בני ביטון: כפי שאמר חבר הכנסת אלי אפללו, די למרוח את זה.

בני ביטון: אמר את זה גם סגן השר שהיה ראש עיר לתפארת, הוא מכיר את הנושא טוב.

בני ביטון: אני מבקש לקבוע לוח זמנים למציאת פתרון.

בני ביטון: יש להביא את זה לחקיקה, ואני אקרא לילד בשמו, לפרק את המועצה האזורית תמר.

בני ביטון: אני קורא לילד בשמו, לא מתחמק.

בני ביטון: יש לתת לדימונה.

בני ביטון: תאמין לי שראש עיריית דימונה וראש עיריית ערד ינהלו את זה לא פחות טוב ממך.

בני ביטון: הם יטפלו בבולענים, ובכל הדברים האחרים.

בני ביטון: שים לב לאבסורד, אנחנו מקבלים עכשיו את הגלולות ואתם מקבלים את הארנונה.

בני ביטון: איפה נשמע דבר כזה?

בני ביטון: אני רוצה לקרוא לכל חברי הכנסת, לגמור את זה בחקיקה.

בני ביטון: די, אני מכיר את הנושא הזה כבר 15 שנה.

בני ביטון: מרחו אותנו, עבדו עלינו.

בני ביטון: תודה רבה.

יורי שטרן: ראשית, אני לא יכול להגיב בשמם של חברי כנסת אחרים, אני לפחות שהובלתי את התהליך הזה בכנסת הנוכחית לא מתכוון לפרק את מועצה אזורית תמר.

יורי שטרן: לא זו הכוונה, ואם זאת הכוונה שלכם אז אני לא שותף שלכם.

יורי שטרן: אני רוצה פשוט שזה יהיה ברור.

יורי שטרן: שום עיר לא מנהלת אזור שנמצא במרחק של עשרות קילומטרים ממנה.

יורי שטרן: אין תקדים לזה במדינת ישראל.

קריאות: גם לא ההיפך.

יורי שטרן: עיר זו עיר, ומועצה אזורית היא מועצה אזורית.

יורי שטרן: אני מקבל פה את הצעתו של חבר הכנסת אפללו.

יורי שטרן: אנחנו נקים צוות מצומצם של חברי כנסת, נתייעץ אחר כך את מי הוא יכלול מחברי הוועדה, אבל אני אבקש גם מיעקב אדרי להצטרף.

יורי שטרן: אנחנו ננסה להביא לכך שהצוות יהיה מאוזן, כך שאם חבר הכנסת חמי דורון יסכים אז גם הוא יהיה בו.

יורי שטרן: הצוות ילווה אתכם במשא ומתן עם כל הנתונים.

יורי שטרן: מה ששיך לפרוייקטים לאומיים שהוטלו על המועצה לא יכול ללכת לחלוקה כל עוד זה באמת התחייבות.

יורי שטרן: ככה גם דברים אחרים.

יורי שטרן: אפשר לחשב אותם ולראות איפה העלויות שהן עלויות שהמציאות מחייבת אותן כמו הסעות של בתי ספר, ואיפה יש באמת את היתרה שהיא שייכת לכולם.

23597: אדוני היושב ראש, הם לא יקבלו את ההצעה הזאת.

יורי שטרן: אני רוצה להסביר לכם את המחיר שכל אחד ישלם על אי השתתפות בזה.

יורי שטרן: בשלישי לאוגוסט שהוא היום האחרון של המושב, תונח על שולחן הכנסת הצעת חוק על שינוי גבולות שתכלול כמה וכמה פרמטרים.

יורי שטרן: היא לא תהיה לשביעות רצונכם, היא תענה על זה חלקית, והיא בוודאי לא תהיה כמו מה שהמועצה האזורית הייתה רוצה לראות.

יורי שטרן: דרכה של הצעת חוק היא דרך ארוכה.

יורי שטרן: הממשלה תתנגד, ויהיו אלף ואחד דברים, ואל תהיו יותר מידיי אופטימיים.

יורי שטרן: תאמינו לי שיש פה ניסיון מצטבר של עשיית פשרות בתחומים שונים.

יורי שטרן: לא בטוח שנוכל להשיג בחקיקה את מה שתשיגו אתם נציגי ערד ודימונה.

יורי שטרן: ומה שהמועצה האזורית יכולה לשמור במשא ומתן, היא תפסיד בחקיקה.

יורי שטרן: האיום הזה של חקיקה הוא לא רק מול המועצה האזורית.

יורי שטרן: גם עבורכם זה יכול להיות תהליך מאוד קשה ומאוד מתמשך.

יורי שטרן: אנחנו כחברי כנסת יוזמים הצעת חוק פרטית, אבל אחרי שהממשלה תיכנס יהיו פה גם כל מיני לחצים פוליטיים ומשמעת קואליציונית והכל.

יורי שטרן: מה שיישאר מהחוק המקורי יכול להיות מאוד שונה ממה שהוצע תחילה.

יורי שטרן: הם יפסידו ואתם תפסידו אם לא תבואו לפשרה.

יורי שטרן: המועצה מפסידה באופן מיידי, והערים יכולות להפסיד כי תהליך החקיקה מביא לתוצאה מאוד שונה.

יורי שטרן: מאיר, מה שתוכל להשיג במשא ומתן יכול להיות שלא תוכל להשיג בחקיקה.

יורי שטרן: שני הצדדים יכולים להרוויח יותר בתהליך של משא ומתן.

יורי שטרן: יהיה צוות של חברי כנסת ולצוות הזה יינתן זמן בדיוק עד יום שני האחרון, כי ימי שני הם ימי הצעת חוק.

יורי שטרן: יש קצת פחות מחודש ימים ומה שלא תעשו בחודש הימים הזה, תפסידו.

מוטי בריל: אנחנו עוצרים את המאבק שלנו לשלושים יום האלה, כדי לתת למשא ומתן צ'אנס טוב.

יורי שטרן: כל הכבוד, אני מאוד מברך על זה.

יורי שטרן: בצורה כזאת סיימנו את שביתת המצילים לפני שבוע.

יורי שטרן: אני חושב שהצלנו חיים.

23597: לחש עכשיו באוזני דב שהוא היה מעדיף את החקיקה, וברור למה.

23597: כי בסופו של דבר כל ועדה מהסוג הזה שאתם מציעים, היא לא בדיוק דרכם למרות שהוא מתהדר ברצון.

23597: אני מבקש שיהיו שני דברים.

23597: ראשית, מראש שעל החלטות של הוועדה הזאת שתוקם לא יוגש בג"ץ.

אהוד יתום: אתה לא יכול למנוע.

23597: אם יש הסכמות בשביל מה בג"ץ?

יורי שטרן: אנחנו נשב ונסכם.

יורי שטרן: דב, האזור שלכם יוצא עכשיו מסדר היום של הדיון בוועדה.

יורי שטרן: אני מודה לכם.

יורי שטרן: אני מודה לכם על כך שסיימתם את השביתה, ואני מודה לחברת הכנסת ענבל גבריאלי על העלאת הנושא.

יורי שטרן: אני מתנצל על כך שהמשקל הגדול של הנושא הראשון שהוא גם קשור לשביתה שעורכים ראשי הערים, בא במידה מסוימת על חשבונכם, המוזמנים האחרים.

לאה נס: ועדת הפנים ואיכות הסביבה דנה בבעיות בים המלח עם כל ההשלכות שיש לזה.

לאה נס: מדובר פה באמת בפרויקט לאומי שהמדינה צריכה לקחת על עצמה.

לאה נס: אבל, לא הייתי מציעה לערבב פה שמחה בשמחה.

לאה נס: נכון שמדובר בכספי המדינה, אבל לא צריך לערב אותו עם השתתפות של מועצה אזורית זו או אחרת.

לאה נס: לדעתי זה צריך להיות הסדר בפני עצמו.

לאה נס: אני חושבת שצריך לעשות צדק חברתי ומוניציפלי עם שלושת הרשויות בלי קשר לפרוייקט הלאומי של ים המלח שהוא מורכב ומיוחד ובעייתי.

יורי שטרן: נכון.

יורי שטרן: אנחנו מברכים את המנכ"ל החדש של המרכז לשלטון מקומי.

יורי שטרן: אני חושב שזוהי הופעתו הראשונה בקדנציה הזאת בפני הוועדה.

יורי שטרן: אדוני המנכ"ל, בבקשה.

דב קהת: אני מתעסק בנושא הזה משנת 1983 באופן רצוף בכל הכובעים האפשריים.

דב קהת: אני ואנה חזן עובדים משנת 1983 ביחד בעבודה משותפת.

דב קהת: אני חושב שהנושא נמצא בידיים טובות, אבל לצערי לא הכול בידיים שלה, ולכן הדברים לא נפתרים.

דב קהת: למעשה, הנושאים שעלו פה על סדר היום עוסקים בשני דברים.

דב קהת: אחד, תקצוב השלטון המקומי.

דב קהת: שניים, מפת הרשויות המקומיות.

דב קהת: זה נכון שלקחו פה מקרה מאוד קיצוני שהייתי אגב מעורב בו גם כן באחד הכובעים שלי, וניסיתי להוליך פשרה והיועצים משפטים מנעו.

דב קהת: אני מציע להוציא בוועדות יועצים משפטיים מתוך העסק כי אז יהיה סיכוי שתגיעו יותר מהר לפשרה.

דב קהת: מעלים פה עניין של חלוקת הכנסות כאילו זה יפתור את תקציב הרשויות המקומיות.

דב קהת: צריך להיות מודעים לזה שזה לא יפתור.

דב קהת: חלק גדול מההכנסות שיעברו ירדו אחר כך מהמענק הכללי.

דב קהת: צריכים להסתכל על זה בראייה הרבה יותר רחבה.

דב קהת: היות והוועדה הזאת מדברת על תקציב הרשויות המקומיות, הגיע הזמן שהיא תיכנס לעניין הזה לעומק.

דב קהת: יש לה גם אחריות, לא רק לוועדת הכספים.

דב קהת: הפתרון האמיתי זה שההעברות הכלליות לרשויות המקומיות יהיו אחוז קבוע מתקציב המדינה.

דב קהת: כלומר, מדינה עשירה רשויות עשירות, מדינה ענייה רשויות עניות, ולא שכשהרשויות החלשות ופתאום הממשלה חזקה אז היא מכה את הרשויות, ולהיפך.

דב קהת: צריך לעשות סדר בעניין הזה אחת ולתמיד כי אז לא יהיו לנו ישיבות מיותרות כאלה.

דב קהת: חבר הכנסת חמי דורון אמר דברים חמורים מאוד, תמסרו לו את זה.

דב קהת: בנק ישראל אמר במפורש, עשו פה קיצוץ בלתי סביר בעליל.

דב קהת: לא היה מעולם דבר כזה להוריד מ-4,2 ל-2,4 מענק כללי.

דב קהת: כותב בנק ישראל: הממשלה יצרה קריסת הרשויות המקומיות.

דב קהת: זה דבר שחייבים לטפל בו.

דב קהת: בגלל שיטת התקצוב הזאת, רצים ראשי הרשויות ובצדק, לחפש מקורות הכנסה.

דב קהת: הם אומרים שכל פעם שזז משהו בממשלה אז מכים בהם.

דב קהת: זו הסיבה שכולם רצים, גם כאלה שלא רוצים אזורי תעסוקה או תעשייה באזורים שלהם.

דב קהת: הם אומרים: בסדר, תהיה לנו בעיה באיכות הסביבה, אבל לפחות אנחנו נוכל לתת שירותים.

דב קהת: זה גם לא מספיק.

דב קהת: זה לא רק שטח שיפוט, זה שטח שיפוט, זה מוסדות התכנון שיאשרו את האזורים, וזה הטבות לאזורי הפיתוח והתעסוקה כדי שיזמים יבואו.

דב קהת: כלומר, כל הדברים האלה מתחברים יחד.

דב קהת: לגבי פיקוח ופיזור אזורי התעסוקה אני רוצה לומר שצריך להבין איך הדבר הזה נעשה.

דב קהת: אני לא מדבר על מפת הרשויות, רק על אזורי התעסוקה.

דב קהת: האסון הגדול שלנו היה בשנות התשעים בקליטת העלייה.

דב קהת: זאת הייתה ההזדמנות החד פעמית כשאתה מגדיל מדינה ב-20%, לפזר אזורי תעסוקה לפריפריה.

דב קהת: האוצר הכניע את המדינה, את כל האחרים, ואמר: אנחנו ניישב על תשתיות קיימות.

דב קהת: זה גרם לכך שחיזקנו את המרכז ולא ניצלנו את ההזדמנות החד פעמית הזאת כדי לחזק את הפריפריה.

דב קהת: יוזמות אקראיות פיתחו אזורי תעסוקה.

דב קהת: מי שהצליח יותר יכול היה ללחוץ יותר.

דב קהת: שיקולי הארנונה לא נלקחו בחשבון בפיזור אזורי התעסוקה.

דב קהת: יכול לבוא משרד הפנים ולומר שזה לא משנה, ולמי שאין הוא ייתן מענק כללי.

דב קהת: אבל, עובדתית זה לא כך.

דב קהת: הייתי אומר שההכנסה מארנונה מאלמנטים כלכליים זו ההכנסה היציבה של הרשויות המקומיות.

דב קהת: אני אתייחס עכשיו למפת הרשויות המקומיות.

דב קהת: כפי שנאמר פה החלוקה של הקרקע נעשתה בשנות החמישים, ואני בכוונה לא מתייחס לשאלה האם זה כן פוליטי או לא.

דב קהת: עובדתית, הכוונה הייתה לשמר את הקרקע.

דב קהת: זאת אומרת, לתת לכול יחידת קרקע אחריות מוניציפלית שיהיה גורם שישמור על הקרקע מפני התפרצויות, הפקעות, השתלטויות וכו'.

דב קהת: באופן טבעי נתנו אחריות למועצות אזוריות על קרקע כפרית, אלא מה?

דב קהת: זה לא נחלת אבות.

דב קהת: כלומר, היה ברור שכאשר המדינה תתפתח כל פעם צריכים להעביר קרקע משיקולים תכנוניים למועצות המקומיות ולערים.

דב קהת: אגב, לדעתי יש לנו קרוב למאה בקשות.

דב קהת: כלומר, אנחנו לא מדברים לא על תמר ודימונה, אלא אנחנו מדברים על כמאה רשויות מקומיות שיש להן בעיה.

דב קהת: צריכים באמת להסתכל בראייה כוללת, לקבוע את העקרונות, ותכף אני אומר מה המסקנות שאני חושב שצריך לעשות.

דב קהת: העובדה שמישהו שובת מסיבה את תשומת הלב, ולכאן הביאו את הדוגמא הקיצונית, אבל הבעיה היא הרבה יותר מקיפה ויותר חמורה.

דב קהת: יושב פה ידידי הקרוב מאוד יעקב שאני הייתי יושב-ראש הוועדה של אזור התעשייה שלו.

דב קהת: שם הבעיה היא אחרת לגמרי.

דב קהת: שם זה קונססיה והשאלה היא מה גובר על מה, האם חוזה שהמדינה חתמה או סמכות שר הפנים לשינוי שטח השיפוט?

דב קהת: זה שר הפנים מול היועץ המשפטי לממשלה.

דב קהת: להעביר את השטח הזה בחקיקה יכול להיות מבחן מאוד מעניין לוועדה הזאת.

דב קהת: מעניין מה היועץ המשפטי יעשה אז.

דב קהת: פה זה יכול להיות המבחן האמיתי מה גובר על מה, כדי לראות שאז באמת בית המשפט העליון יפסוק האם הסכם ששר האוצר חתם כן ברשות או לא ברשות בזמנו - - -

יעקב אדרי: שלא ברשות, שנינו יודעים את זה.

דב קהת: אני לא אומר כן ברשות או לא ברשות, אני לא יודע, אני לא בדקתי את זה עד הסוף.

דב קהת: אבל, זה יכול לעמוד למבחן החקיקה ואז המבחן המשפטי העליון בעניין הזה.

דב קהת: שטח שיפוט זה לא רק לתעסוקה אלא זה גם לדיור.

דב קהת: האם אתם יודעים כמה פרויקטים של דיור מתעכבים בגלל מאבקים כאלה שלא מוסדרים בגלל שאין מישהו שיכול לסגור את זה עד הסוף?

דב קהת: זה ודאי תעסוקה, אבל גם שטחים פתוחים.

דב קהת: באמות המידה הבינלאומיות שמדרגות ערים של איכות בעולם, הנושא של מספר עצים לנפש, פארקים לנפש, יש לו משמעות באיכות.

דב קהת: אין סיבה שאנחנו נגיד באופן גורף שפארקים יהיו רק במועצות אזוריות.

דב קהת: צריך לבדוק כל דבר לגופו, לראות את השיקולים התכנוניים, ובעיקר לתת סמכות לסיים את העניין.

דב קהת: בזמנו, בשנות החמישים, כל המתקנים הביטחוניים היו בשטחים דלילים מחוץ למועצות.

דב קהת: התפיסה הזאת השתנתה, והדוגמא הקיצונית היא קמ"ג.

דב קהת: אם המדינה הסכימה לקחת את המתקן הביטחוני הכי רגיש ולשים אותו בתוך שטח שיפוט של רשות מקומית, סימן שכל מתקן אם זה ביטחוני או תשתיתי אפשר להעביר לגבול.

דב קהת: כלומר, הגיע הזמן לגמור את הנושא הזה של שטחים דלילים, אין להם יותר מקום במדינת ישראל, ודאי אחרי שהחליטו שקמ"ג יכולה להיות ברשות מקומית.

דב קהת: יש פה הרבה שטחים שאותם אפשר לחלק, וכמובן שצריך לחלק אותם לערים ולמועצות מקומיות ולא למועצות האזוריות, אלא אם יש משהו נקודתי שמצדיק מבחינה תכנונית.

דב קהת: משרד הפנים הקים הרבה ועדות, אבל בגלל מגבלות מסוימות בסמכות שר הפנים התאפשר ליועצים, יועצים כמוני, יועצים משפטיים כאשר רצינו להתנגד, למשוך את זה שנים על גבי שנים.

דב קהת: אני חושב שצריך לעשות כמה צעדים כדי לשנות את המצב הקיים.

דב קהת: ראשית, הייתי מקים צוות בחסות הוועדה, אבל בהשתתפות כל הגורמים הרלוונטיים, מעורבים פה לא רק משרד הפנים, אלא גם מינהל מקרקעי ישראל, משרד השיכון, משרד התשתיות בנושא של אזורי תעסוקה, ביחד עם השלטון המקומי.

דב קהת: הצוות הזה יעבוד על מפת השלטון המקומי.

דב קהת: לדעתי צריך לתחום אותו ב-90 יום, או ב-120 יום, לא מעבר לזה, והוא יגיש איזשהי הצעה כללית, ואחר כך יהיה תהליך הכולל שימוע, גישור והכרעה.

דב קהת: אגב, זה אחד מהמקרים הבודדים שבו אנחנו אומרים כשלטון מקומי שהסמכות חייבת להיות אצל שר הפנים כי זה בין רשויות ואז אנחנו צריכים לתת לו הכרעה.

דב קהת: אני ליוויתי את בני עייש, הכול כבר היה סגור.

דב קהת: אבל שוב, זה שלשר הפנים לא הייתה אפשרות להגיד: חתמתי וזה סוף פסוק, זה בעצם מה שעוצר את העניין.

דב קהת: היום אין פרוצדורה שהיא סגורה עד הסוף כי תמיד אפשר לתקוף אותה משפטית.

דב קהת: אגב, שיהיה לוח זמנים של הכרעה גם של בית המשפט.

דב קהת: כלומר, שהעסק הזה לא יוכל להתמשך יותר מתקופה מסוימת.

דב קהת: לכולם צריך להיות לוח זמנים על-פי החוק.

דב קהת: כולם התחייבו להתעסק בעניין הזה בלוח זמנים.

יורי שטרן: אולי בכלל צריכים לקבוע איזשהו תהליך קבוע מראש שבו נניח פעם בחמש שנים מתיישבת ועדה בהרכב פחות או יותר שאתה מציע, שכוללת את כל הגורמים, והיא בודקת מחדש את חלוקת האדמות בשביל לקחת בחשבון את הצרכים המתפתחים גם בתחום התעסוקה, וגם בתחום הבנייה.

דב קהת: זה אפשרי, אבל אם בין התקופות יש בעיות אז אסור להשאיר אותן באוויר.

דב קהת: צריכה להיות סמכות לטפל בבעיות שצצות.

אנה חזן: כרגע הסמכות היא בלעדית לשר הפנים.

יורי שטרן: אבל דב אומר שהוא לא מסוגל לסגור.

אנה חזן: כי גם שר הפנים מוגבל.

יעקב ממן: יש היום את ועדת גדיש לחלוקת הכנסות מארנונה מאזורי תעשייה.

דב קהת: אנחנו דנים בזה, יש היום דיון בשעה 17:00 במרכז השלטון המקומי.

יורי שטרן: חברים, בגלל שהדיון הקודם היה כל כך טעון וארוך אני מציע שאני אתן לכמה נציגים זכות דיבור, אבל את הדיון עצמו נעשה בפעם הבאה.

יורי שטרן: נקבע דיון נוסף.

רלב סיף: אני מזכיר המועצה, אין לנו עכשיו ראש מועצה.

רלב סיף: יש לנו בעיה עם אזור התעשייה תפן.

רלב סיף: אני הבאתי לכם מפה בה אתם יכולים לראות את האזור עליו מדובר.

רלב סיף: אזור התעשייה תפן ממש נושק לשטח השיפוט שלנו של מועצה מקומית ינוח-ג'ת.

אלי אפללו: יש שם עוד יישובים מסביב.

אלי אפללו: אני הייתי שם ראש המועצה ואני מכיר את הנושא.

רלב סיף: יש שם גם את קיסרא-סמייה.

רלב סיף: ינוח ג'ת היא מועצה שמשותפת לשני כפרים.

רלב סיף: אנחנו היינו חלק מהמועצה האזורית מרכז הגליל.

רלב סיף: בשנת 1990 פורקה המועצה הזאת והוקמו שלוש מועצות.

רלב סיף: הבעיה שלנו נובעת מזה שהיסטורית השטח הזה היה שייך לינוח-ג'ת.

רלב סיף: האדמות האלה הופקעו בשנת 1960.

רלב סיף: אזור התעשייה הוקם בשטח השיפוט שלנו.

רלב סיף: הוקמה מועצה תעשייתית שהיא יחידה מסוגה בארץ.

אלי אפללו: היא לא היחידה.

רלב סיף: רמת חובב היא משהו אחר לגמרי.

רלב סיף: לא היה מקרה כזה בהיסטוריה של המדינה שעשו מועצה תעשייתית נפרדת לאזור תעשייה שהיה שייך מוניציפלית לרשות מסוימת.

רלב סיף: אנחנו יכולים להתמודד עם בעלי העניין.

יורי שטרן: מהי הדרישה שלכם?

רלב סיף: הדרישה שלנו היא לפרק את המועצה הזאת ולהחזיר את האזור הזה לשטח השיפוט שלנו כפי שהיה ב-1990.

רלב סיף: כך ייעשה צדק.

יורי שטרן: אתה לא מאמין שזה יקרה, נכון?

רלב סיף: אני מאמין שזה יקרה.

יורי שטרן: אבל, זה לא יקרה.

רלב סיף: אני חושב שזה יקרה.

יורי שטרן: אני חושב שלא מפרקים דבר קיים ומתפקד.

יורי שטרן: אני אמרתי שמועצה תעשייתית תפן היא לא מאפשרת לשום יישוב בסביבה להקים אזורי תעשייה משלו, ולכן היא צריכה להתחלק בהכנסות שלה.

יורי שטרן: זו דעתי לפחות.

רלב סיף: אנחנו רוצים לשכנע שזה כן יחזור אלינו.

אלי אפללו: שטח השיפוט לא היה בינוח, הוא היה בקיסרא-סמייה.

אלי אפללו: זה לא בתחום השיפוט שלהם.

אלי אפללו: היה תחום של כמה ראשי רשויות.

אלי אפללו: יש היום אזורי תעשייה אחרים שהוקמו באזור.

אלי אפללו: קיים אזור של 320 דונם שנמצא בכפר סמוך, וזה לא שאי אפשר לעשות.

אלי אפללו: אני חושב שצריך לשקול ולבדוק את נושא ההכנסות מארנונה בכל מקום.

אלי אפללו: תהיה חלוקה לא רק ליישוב הזה, אלא לכול האזור גם למעלות.

אלי אפללו: כל הכבוד לסטף ורטהיימר שהקים אזור תעשייה משגשג.

יעקב ממן: אני חושב שראשי הערים שהיו פה עזבו מוקדם מידיי.

יעקב ממן: לדעתי צריכים להיות מאוד מאוד זהירים בכל מה שקשור להצעת החוק.

יעקב ממן: הבעיה היא לא רק בעיה של דימונה, אלא מדובר בבעיה כלל ארצית.

יעקב ממן: כל אחד שרוצה הכנסה מתחיל להקים אזורי תעשייה וכאן נכנס העניין של איכות סביבה.

יעקב ממן: הנושא הזה הוא נושא טעון.

יעקב ממן: יש יישובים שיש להם אזורי תעשייה, ואני כרגע מדבר על מועצות אזוריות כאלה ואחרות, ובגלל שיש להם כמות גדולה של אזורי תעשייה אז גם התושבים שם משלמים פחות ארנונה, וזאת לעומת יישובים אחרים שעל מנת לכסות מעלים את הארנונה.

יעקב ממן: אני מציע לא להסתכל נקודתית על העניין הזה.

יעקב ממן: אתה הצעת הצעת פשרה.

יעקב ממן: אבל, לדעתי צריך להעביר דווקא חקיקה כפי שנעשה במדינות אחרות בעולם.

יעקב ממן: הארנונה תגיע למדינה והמדינה תחלק את זה לפי קריטריונים שהיא תקבע לתושבים שנמצאים לאחר הוצאות.

יעקב ממן: אני מכיר את נושא הבולענים.

יעקב ממן: זה אזור שהוא אסון לאומי והוא לא שייך לעניין.

יעקב ממן: המדינה צריכה להכיר באזור הזה כאזור אסון לאומי.

יורי שטרן: אני חושב שיש בצדק בדברים של מר ממן.

יורי שטרן: זה לא הגיוני שכל יישוב ירוץ להקים מפעלים משלו רק בשביל ליהנות מהארנונה.

יעקב ממן: אני מחזק את הדברים שנאמרו פה לגבי זה שהרבה כוחות פועלים מתחת לשטח בכל נושא הארנונה, אני אומר זאת מניסיון אישי.

יעקב ממן: אני מחזק את ידיו של יעקב.

יעקב ממן: צריכים להיות ענייניים בנושא הזה, וצריכה להיות חלוקה פר ראש.

יורי שטרן: מרק בסין, הייתה התקדמות.

מרק בסין: ההתקדמות הזאת מתקדמת בקצב מסחרר משנת 1999.

מרק בסין: אני לא אפרט את כל ההליכים שאנחנו עשינו משנת 1999.

מרק בסין: אבל כפי שנאמר כאן, הדברים לא נחתכים ולא מתקבלות החלטות.

מרק בסין: בפתיחת הישיבה דובר על חלוקה צודקת של המשאב.

מרק בסין: אני רוצה להציג בפניכם את המפה הבאה של מועצה אזורית באר טובייה.

מרק בסין: מועצה מקומית בני עייש מוקפת בשטחים של מועצה אזורית באר טובייה.

מרק בסין: מועצה מקומית בני עייש נמצאת במקום ראשון במדינת ישראל בקליטת עלייה.

מרק בסין: 60% מכלל האוכלוסייה הם עולים חדשים.

מרק בסין: מועצה מקומית בני עייש מקבלת ארבע שנים ברציפות פרס על מינהל תקין, ניהול תקין, וזה כתגובה לחבר הכנסת חמי דורון.

מרק בסין: הרשויות מתנהלות בצורה כן תקינה, אבל התעודה הזאת לא מביאה להכנסות מארנונה, היא לא מגדילה אותן, והתעודה הזאת גם לא מגדילה לי את השטח שהוא 800 דונם לעומת 140,000 דונם.

יעקב אדרי: מה קרה בפועל עם המשא ומתן שלכם עם מועצה אזורית באר טוביה?

מרק בסין: ההליך החל בהידברות בשנת 1999, ובוצעו כל ההליכים המינהלתיים.

מרק בסין: ישבנו עם שכנינו ואנחנו לא משביתים את הרשויות ולא רבים.

מרק בסין: מתוך הבנה, גם המועצה האזורית באר טובייה הגיעה למסקנה שהמצב הוא בלתי תקין.

אלי אפללו: כמה תושבים יש בכל אחת מהמועצות האלה?

מרק בסין: בבני עייש יש 7,500 תושבים, ובבאר טובייה יש 17,000.

מרק בסין: מועצה מקומית בני עייש ניצלה את כל עתודות הקרקע שלה.

מרק בסין: היא התפתחה בקצב מסחרר בגלל גלי העלייה, והיא לא נתנה מענה לתושבים מבחינת מוסדות ציבור, שטחים פתוחים, ושלא לדבר על אזורי תעשייה משום שאין אזורי תעשייה.

יורי שטרן: למה הסיכום שהגעתם אליו לא זז?

מרק בסין: היו לנו הסכמות, אבל היו לנו גם אי הסכמות.

יורי שטרן: ענה לנו משרד הפנים, ושלחתי לכם את התגובה הזאת, שמדובר בכך שמועצה אזורית היא חייבת לקבל פיצויים על הקרקעות שהיא מוכנה לתת למועצה מקומית בני עייש, ולכן העסק תקוע.

מרק בסין: הוקמה ועדת גבולות, אילו היינו מגיעים להסכמות לבד לא היינו צריכים את ועדת החקירה ואת כל ההליך הזה.

מרק בסין: היו לנו אי הסכמות.

מרק בסין: ועדת החקירה ישבה והיא סיימה את עבודתה והיא המליצה את המלצותיה בדצמבר 2002.

מרק בסין: בהמלצות כתוב לצרף לבני עייש כמות מסוימת של שטחים, וכתוב שצריך לפצות את אותם חקלאים שיאבדו את הקרקע.

מרק בסין: מנסים לגלגל לפתחנו את נושא הפיצויים.

מרק בסין: ממתי רשות עוסקת בפיצויים?

מרק בסין: הפיצוי מובנה בתהליך שינוי הגבולות.

יעקב אדרי: אני חושב שעם קצת רצון המועצה האזורית באר טובייה תוותר על העניין הזה לטובת ההסכמות.

יורי שטרן: אתם הלכתם באמת דרך ארוכה ועשיתם מאמצים.

יורי שטרן: אני מעריך במיוחד את המועצה האזורית שהיא בעצם הצד הנותן, אני בטוח ששני הצדדים ירוויחו.

יורי שטרן: בגלל שהעסק הוא באמת כל כך קרוב לסגירה, אז אני מציע שנעשה דבר דומה.

יורי שטרן: יעקב אדרי ירכז את הנושא הזה.

יורי שטרן: הוא ישב איתכם.

יורי שטרן: אנחנו נביא את זה בצורה זו או אחרת כעסקה מוגמרת למשרד הפנים, ואנחנו מקווים שנקבל מענה נורמלי.

יורי שטרן: אנחנו עוברים עכשיו לדיון באור עקיבא.

רוברט אברמוב: אני רוצה לברך את יושב-ראש הוועדה ואת חברי הוועדה על הדיון הזה.

רוברט אברמוב: סגן השר היה בין היוזמים של הקמת אזורי תעשייה שהוא אחד היפים בכל האזור כולו.

רוברט אברמוב: אזור התעשייה נקרא פארק קיסריה.

רוברט אברמוב: הוא הוקם כאזור תעשייה אור עקיבא-קיסריה לתפארת מדינת ישראל.

רוברט אברמוב: הוא משרת נאמנה אוכלוסייה הרבה יותר מצומצמת מכפי שהוא היה צריך לשרת במקור.

רוברט אברמוב: עיריית אור עקיבא מתמודד היום מול קשיים כמו הרבה רשויות אחרות.

רוברט אברמוב: אם אזור התעשייה הזה היה עובר כחוק וכדין לפני כעשר שנים לשטח השיפוט של אור עקיבא אז לא היו לנו היום בעיות.

רוברט אברמוב: היו מאבקים רבים, ואני יודע שסגן השר בהיותו ראש המועצה ניסה להגיע להסכמות שיעשו אמת, לא צדק, כפי שהיה צריך להיות.

רוברט אברמוב: בעשור האחרון אור עקיבא היתה יכולה להתחרות בגאווה מול כל מועצה מקומית במספר העולים החיים בה היום.

רוברט אברמוב: אבל לצערי העיר הזאת עלולה להגיע למצב של התמוטטות אם לא יינתן פתרון, וחבל.

רוברט אברמוב: בעשור האחרון נעשתה עבודה מדהימה בעיר הזאת.

רוברט אברמוב: היא הגיעה להישגים אדירים מכל הבחינות.

יורי שטרן: אין שבוע שיעקב אדרי לא מזכיר את הנושא הזה.

יורי שטרן: אנחנו כחברי כנסת וכוועדה נשתדל להיות פעילים במיוחד בחודש שנותר לנו בשביל לנסות ולקדם לפחות את הדברים שהם ברורים.

יורי שטרן: לגבי אור עקיבא, חבר הכנסת אפללו האם תוכל לרכז את הנושא הזה עם כל זה שלקחו עכשיו את האדמות?

אלי אפללו: בשמחה רבה.

יורי שטרן: יש שם דברים שקרו לאחרונה בכיוון ההפוך.

יורי שטרן: לוקחים מהם את השכונה המזרחית.

יעקב אדרי: חבר הכנסת אפללו, אני אעזור לך בעניין.

יורי שטרן: אז אנחנו קובעים כך.

יורי שטרן: יקום צוות שיטפל בנושא דימונה ערד.

יורי שטרן: אני מקווה שהצוות הזה יכלול גם את יעקב אדרי ואת חמי דורון בשביל שגם הדעה לטובת המועצה האזורית תשמע.

יורי שטרן: אני ארכז את הנושא הזה.

יורי שטרן: אנחנו נשתדל להביא את זה לכאן או לכאן.

יורי שטרן: יעקב אדרי ירכז את הנושא לגבי בעיית בני עייש.

יורי שטרן: אם הוא ירצה לקחת עוד אנשים לעזרתו אז בבקשה.

יורי שטרן: תהיה ועדת משנה לגבי אור עקיבא.

יורי שטרן: חבר הכנסת אלי אפללו, אתה תרכיב אותה לפי רצונך.

יורי שטרן: אנחנו ננסה להגיע לסיכום.

יורי שטרן: העניין של מועצה תעשייתית תפן הוא עניין שמחייב חקיקה.

יורי שטרן: הנושא פה הוא כללי.

יורי שטרן: אני טוען שאיפה שמקימים אזורי תעשייה מוצלחים ואמיתיים שיוצרים תשתית לתעשייה והכל, אנחנו לא נעשה פה רביזיה של ההיסטוריה.

יורי שטרן: אין ספק שקשה לשכנים להתחרות באזור כזה, אבל אין גם טעם להתחרות בו.

יורי שטרן: חשוב שהאזור הזה יתחלק בהכנסות שלו עם אותם היישובים ואותן הרשויות המקומיות.

אנה חזן: בפארק קיסריה בכלל לא משלמים ארנונה.

יורי שטרן: מעצם קיומה, מועצה תעשייתית מצמצמת את היכולות של היישובים בסביבה להקים אזורי תעסוקה משלהם.

יורי שטרן: לכן, צריכה להיות פה תרומה של האזור לשכנים.

רלב סיף: אני מבקש לציין שזה ממש לא צודק.

רלב סיף: הצדק מחייב שיחזירו לנו את אזור התעשייה הזה.

יורי שטרן: אני לא חושב שזה יקרה, אבל חלוקה צריכה להיות.

רלב סיף: אנחנו ניאבק על זה.

יורי שטרן: אנה חזן, אנחנו נשמע אותך בישיבה הבאה שתהיה לקראת הסיכום.

יורי שטרן: אנחנו נכנס את ועדות המשנה, נראה היכן הדברים עומדים, ואז נגיע לישיבה.

יורי שטרן: אני מודה מאוד לכול המשתתפים ומתנצל.

יורי שטרן: הישיבה נעולה.