ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 16, פרוטוקול מספר 221, 2004-06-09 09:00

יורי שטרן: שלום אני פותח את ישיבת הוועדה.

יורי שטרן: אנו דנים בהצעת חוק הדגל והסמל.

יורי שטרן: אני מבקש מחבר הכנסת נודלמן להציג את החוק.

מיכאל נודלמן: זה חוק פשוט.

מיכאל נודלמן: בכל מדינה יש שלושה סמלים מעוגנים בחוק, סמל דגל והמנון.

מיכאל נודלמן: במדינת ישראל שני סמלים מעוגנים בחוק, דגל וסמל, אבל ההימנון לא מעוגן בחוק.

מיכאל נודלמן: עכשיו נשמעים דיבורים על מדינה דו לאומית.

מיכאל נודלמן: אני חושב שאנחנו מדינה יהודית, ועל כן צריך לעגן בחוק גם את ההימנון.

מיכאל נודלמן: אני רוצה גם לומר כי מההתחלה זה היה המנון לאומי.

מיכאל נודלמן: במשך 50 שנה האחרונות, הוא הפך להיות ההימנון של ישראל.

מיכאל נודלמן: אף אגוד בארץ ובעולם אינו חושב שזהו אינו ההימנון של מדינת ישראל, אבל אני יודע שיש אנשים שרוצים לשנות את ההימנון, ועל כן אני חושב שצריך לעגן את זה בחוק.

יורי שטרן: האם מישהו יודע, מה הסיבה לכך שעד כה זה לא קרה?

יורי שטרן: למה עד כה לא נקבע מעמדה של התקווה בחוק?

יחזקאל לביא: הימנון התקווה, הולחן על ידי נפתלי הרץ אימבר, כאשר במקור ישנם עוד 3 בתים נוספים, שיש הרבה רשויות שלוקחות על עצמן את זה, פתח תקווה, ראשון, דלית אלכרמל, ויסוד המעלה.

יורי שטרן: אולי הוא סייר בארץ ובכל מקום חיבר כמה שורות.

יחזקאל לביא: כל מה שאני אומר כרגע זה לא בכובע שלי כאיש משרד הפנים, אלה כמיצג מזכירות הממשלה.

יחזקאל לביא: במועצת המדינה הזמנית, בזמן שדנו בסמל המדינה, ראו את התקווה כהמנון המדינה.

יחזקאל לביא: אני רוצה לציין, כי בהצעת החוק שלפנינו חסרים התווים של ההימנון, דבר שקיים במדינות רבות בעולם, או שמא יעלה מישהו רעיון, שישירו את המילים של התקווה במנגינה אחרת.

יורי שטרן: האם זה באמת ישים?

יחזקאל לביא: זה ישים.

יורי שטרן: מה היתה הסיבה שעד כה לא הכניסו זאת לחוק?

יחזקאל לביא: ראו את זה כדבר מובן מאליו.

יורי שטרן: כלומר, רק כאשר התחילו לדבר כנגד, הרגישו צורך בעיגון בחוק.

יחזקאל לביא: הדיבורים כנגד כבר נשמעים שנים.

יחזקאל לביא: אני מוכרח לציין, כי אישיות מפתח במדינת ישראל, שעמדה כסגנית נשיא בית המשפט העליון ולאחר מכן בתפקיד בכיר אחר, אמרה כי אולי צריך להתאים את מילות התקווה למצב.

יורי שטרן: מי זאת?

קריאה: מרים בן פורת.

יורי שטרן: האם לנציגי הממשלה יש הערות?

עדי ביתו: יש לנו הערה טכנית.

עדי ביתו: התוספת מפנה לסעיף 1א, כאשר היא צריכה להפנות לסעיף 1ג.

עדי ביתו: לגבי המנגינה, יחזקאל כבר העיר.

אילנה זיילר: אנחנו בעד החוק.

אילנה זיילר: אני מקבלת את ההערה לגבי המנגינה.

יורי שטרן: יש מדינות לא קטנות שהיום בבית הספר מתחיל בשירת ההימנון.

יחזקאל לביא: בארצות הברית זה חלק מהחוק.

עדי ביתו: מדובר רק בהצהרת האמונים.

יחזקאל לביא: בטקסים בארצות הברית יש חובה כזו.

יורי שטרן: לפני חודש וחצי כמה חברי כנסת ואני, התארחנו בלוס אנג'לס, שהיא בערך כמו מדינת ישראל, כאשר ישיבת מועצת העיר התחילה בכך שכולם קמו, הצדיעו לדגל ושרו את ההמנון.

יורי שטרן: אצלנו זה מיד יהפוך ללעג בתקשורת.

יורי שטרן: אולי כדאי לנו להציע שגם אצלנו זה יהיה.

יורי שטרן: הזלזול הזה בסמלים הוא בלתי נסבל.

מיכאל נודלמן: בזה מתחיל הזלזול בכל יתר הדברים.

יורי שטרן: מירי, האם יש לך הערות נוספות.

מירי פרנקל-שור: אני רוצה להפנות שאלה למשרד החינוך, האם יש נוסח רשמי של תווים?

אילנה זיילר: אני אבדוק את זה, ואחזיר לך תשובה.

אילנה זיילר: אני אשאל את המפקחת על הוראת המוסיקה.

קובי שפירא: באתר האינטרנט שנקרא "המנון", יש תווים.

יחזקאל לביא: יש מקור אחד במדינת ישראל שבו יש את התווים של כל ההמנונים, של כל מדינות העולם, תזמורת צה"ל.

מירי פרנקל-שור: אני שואלת לגבי המעמד הרשמי של התווים.

קובי שפירא: אני רוצה להעיר, כי מקובל לחשוב שהמנגינה היא מנגינה סלבית, שנפתלי צבי אימבר הביא איתו מרומניה.

יחזקאל לביא: המקור הוא סמטנה, מלחין צ'כי.

יורי שטרן: אבל זה לא ממש דומה.

יחזקאל לביא: לא.

יחזקאל לביא: מדובר רק בטיוב המרכזי.

מירי פרנקל-שור: האם בארצות הברית ההמנון מעוגן בחוקה?

יחזקאל לביא: כן.

מירי פרנקל-שור: האם גם המנגינה?

יחזקאל לביא: נדמה לי שכן, אבל אני לא זוכר.

יורי שטרן: אני מעלה את הצעת החוק להצבעה.

יורי שטרן: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – 0 נמנעים – אין ההצעה התקבלה פה אחד.

יורי שטרן: אנו מבקשים מהמציע ומהיועצת המשפטית לבדוק את הנושא של התווים.

יורי שטרן: אנחנו מסמיכים אתכם, לקראת הקריאה הראשונה, לצרף את התווים לתוספת החוק.

יורי שטרן: לסיכום, אנחנו אישרנו לקריאה ראשונה את חוק הדגל והסמל והמנון המדינה של חה"כ מיכאל נודלמן.

יורי שטרן: ההצעה הזו נותנת להימנון הלאומי, "התקווה", מעמד חוקי, דבר שלא היה עד כה.

יורי שטרן: אנחנו קיבלנו ממרכז מידע של הכנסת, תוצאות מחקר שמקראות שבמדינות רבות, קנדה, רוסיה, יפן, צרפת וסינגפור, יש חוק שנותן מעמד קבוע ומוגן להמנון הללאומי.

יורי שטרן: אין זשום סיבה שמדינת ישראל לא תעשה אותו דבר.

יורי שטרן: אנחנו עושים את זה כנגד כל ההתבטאויות על כך שההמנון הזה מבטא רק צד אחד של הציבוריות הישראלית.

יורי שטרן: אנחנו מדינה יהודית, וההמנון הזה הוא המנון של התנועה הציונית, שהפך לאורך השנים להמנון המדינה.

יורי שטרן: היום, אנו ניתן לו מעמד חוקי, כך שהערעורים כנגדו לא יהיה להם סיכוי.

יורי שטרן: אני מבקש מהיועצת המשפטית לקרוא את החוק.

מירי פרנקל-שור: מקריאה את הצעת חוק הדגל והסמל (המנון המדינה), התשס"ד-2004.

משה גפני: מה המשמעות של מחיקת התוספת השנייה.

קובי שפירא: בתוספת השנייה של חוק הכנסת יש את נוסח ההמנון.

קובי שפירא: עכשיו זה יעבור לחוק הדגל והסמל.

קובי שפירא: בחלוק הכנסת זה היה כנספח.

קובי שפירא: שם נאמר כי הכנסת בישיבת הראשונה תשיר את שיר "התקווה".

יורי שטרן: לאחר הבדיקה, יצורפו גם התווים להצעת החוק, כפי שזה קיים בחוקים מגבילים במדינות אחרות.

יורי שטרן: צריך קודם לבדוק האם יש תווים רשמיים של "התקווה".

יורי שטרן: צריך גם לבדוק היכן לשבץ זאת בגופו של החוק.

יורי שטרן: את זה יעשו מציע החוק והיועצת המשפטית של הוועדה, בעזרתו של משרד החינוך.

קובי שפירא: גם אין תווים רשמיים, אין בעיה להכניס אותם לחוק.

יורי שטרן: זה חלק מההכנות שצריך לעשות.

משה גפני: אני מציע שבעקבות הצעת החוק הזו, נעשה מבחן בבתי הספר כדי לראות כמה יודעים את מילות ה"תקווה".

יורי שטרן: אנחנו צריכים להיו אופטימיים ולקוות, שעם אישור החוק, אנחנו נעלה את רמת ההשכלה של תלמידי בתי הספר.

יורי שטרן: תודה רבה, הישיבה נעולה.